OBH 5752/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Almási Eszter

Az eljárás megindulása

A panaszos a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem felvételi vizsgájával kapcsolatban intézett beadványt hivatalomhoz. Kifogásolta, hogy a vizsgabeosztás miatt különböző napokon felvételizőknek, eltérő jellegű feladatsort kellett megoldania matematikából.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján az ügyben vizsgálatot indítottam az Alkotmány 70/A. §-ában deklarált hátrányos megkülönböztetés tilalmának - a 70/F. §-ban biztosított művelődéshez és oktatáshoz való joggal összefüggő - érintettsége miatt.

Az Obtv. 18. §-a alapján tájékoztatást kértem az oktatási minisztertől, valamint a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem rektorától a panaszban foglaltakkal kapcsolatban. 

A megállapított tényállás:

A panaszos levelében leírta, hogy 1997-ben jelentkezett az egyetemre, általános közgazdasági szakra, nappali tagozatra.

A felvételizők két különböző napon vizsgáztak írásban matematikából. Május 20-án azok, akik a "Gazdasági Felsőoktatási Intézmények"-be felvételiztek, május 21-én pedig, akik párhuzamosan többféle felsőoktatási intézménybe is jelentkeztek és a másik felvételi vizsgájuk éppen május 20-ra esett. Utóbbiak május 21-én a Budapesti Műszaki Egyetemre felvételizőkkel együtt írták a matematika felvételi vizsgát.

A panaszos szerint május 21-én a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetemre felvételizőknek a műszaki egyetemre jelentkezők részére összeállított matematika feladatsort kellett megoldania. A két egyetem jellegéből adódóan a feladatok és követelmények eltérőek, így a panaszos szerint a 20-án és a 21-én felvételizők tudását nem mérték egyenlő mércével.

Az oktatási miniszter megkeresésemre az alábbiakról tájékoztatott. A 28/1995. (III. 24.) Korm. rendelet lehetővé tette a jelentkezők számára, hogy korlátlan számban adjanak be jelentkezési lapot, akár egymástól gyökeresen eltérő jellegű felsőoktatási intézménybe, karra, szakra. Ennek a rendszernek az egyik sajátossága, hogy például a matematika felvételi tantárgy a műszaki, a természettudományos, a gazdasági és egyéb felsőoktatási intézményekben, de a jelentkezőnek, aki mindhárom intézménytípusba jelentkezik, természetesen csak egyszer kell és lehet megírnia az írásbeli dolgozatát. 

Erre a körülményre figyelemmel 1996 óta nincs külön műszaki és gazdasági jellegű matematika felvételi. A jelentkezők nagy száma miatt - évente 20.000 fő ír matematika dolgozatot - lehetetlen egy napon megoldani a vizsgát, így két időpontot jelölnek ki, természetesen két eltérő feladatsorral, amelyet azonban a szakemberek úgy állítanak össze, hogy azok azonos súlyúak legyenek. 
 
A Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem rektorhelyettese levelében leírta, hogy az Oktatási Minisztérium által felkért szakmai bizottságok által összeállított tételsorok közül sorsolással választják ki, hogy mely napon melyik tételsort kell a jelentkezőknek megoldaniuk.

A miniszter és a rektorhelyettes tájékoztatása egybehangzó volt, abban a tekintetben, hogy 1997-ben és azóta sem állítottak össze intézmény-specifikus feladatsort. 

Vonatkozó jogszabályok:

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

1993. évi LXXX. törvény a felsőoktatásról

FELVÉTEL A FELSŐOKTATÁSI INTÉZMÉNYBE
82. § Minden magyar állampolgárnak joga van - a 83. § keretei között - az általa választott felsőoktatási intézményben és szakon felsőfokú tanulmányokat folytatni.
83. § (8) A felvételi vizsgák megszervezése és lebonyolítása a felsőoktatási intézmények feladata. A felsőoktatási intézmények a felvételi vizsgákat vagy azok egyes részeit közösen is megszervezhetik. A felvételi eljárás általános szabályait az FTT állásfoglalása alapján a Kormány rendeletben állapítja meg. A kormányrendelet meghatározza azokat a minőségi követelményeket, amelyeket mind az államilag finanszírozott hallgatói létszámkeretre, mind a költségtérítéses képzésre történő felvétel esetében teljesíteni kell. A hitéleti képzés tekintetében a kormányrendelet nem tartalmazhat előírást.
(9) A felvételi eljárással kapcsolatos állami és intézményi feladatok koordinálását és segítését Országos Felsőoktatási Felvételi Iroda biztosítja.

28/1995. (III. 24.) Korm. rendelet a felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak általános szabályairól

16. § (1) Az MKM-nek gondoskodnia kell
a) a Tájékoztató megjelentetéséről,
b) a központi számítógépes nyilvántartás működtetéséről,
c) egyéb, a felvételi eljárást segítő szolgáltató funkciók (pl. igény szerint központi írásbeli tételek készíttetése és gyártása) ellátásáról.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatok ellátását az Ftv. 83. § (9) bekezdése alapján az Országos Felsőoktatási Felvételi Iroda biztosítja.

A vizsgálat megállapításai:

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 70/F. § (2) bekezdése "képességei alapján mindenki számára" biztosítja a felsőfokú oktatáshoz való hozzáférést. Az Alkotmány 70/A.§ pedig megkülönböztetés nélkül biztosítja az emberi, illetve állampolgári jogokat, illetve tiltja a hátrányos megkülönböztetést. 

Az Alkotmánybíróság a jogegyenlőség, illetve a hátrányos megkülönböztetés kérdését - hatáskörének megfelelően - elsősorban a jogalkotás összefüggésében vizsgálta, de megállapításainak jelentős része értelemszerűen a jogalkalmazás során is irányadó. A megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni (9/1990.(IV.25.) AB határozat). Az Alkotmánybíróság -következetes gyakorlata szerint- differenciál a szerint, hogy az adott ügyben az Alkotmány alapján eleve járó jogosultságról van-e szó (OBH 7126/1998.). Ez esetben valóban mindenkinek megkülönböztetés nélkül kell biztosítani az adott jogot vagy járandóságot.

A felsőoktatási intézménybe való felvétel azonban nem tekinthető az Alkotmány alapján járó jogosultságnak, ezért itt a jogalanyok megkülönböztetését illetően az eljáró szerv már viszonylag széles, bár nem korlátlan mérlegelési jogosultsággal rendelkezik. A nem egyenlő kezelésnek ésszerű oka kell, hogy legyen, azaz a megkülönböztetés nem minősülhet önkényesnek, mert ez esetben az már sérti az emberi méltóságot (1/1995. (II.8.) AB határozat).

Mindezek alapján megállapítom, hogy habár előfordulhat olyan eset, hogy az azonos szakterületre, felsőoktatási intézménybe jelentkezők más - más dolgozatot írnak matematikából, azonban a feladatsorok jellegükben és nehézségükben nem térnek el egymástól. Sorsolással döntik el, hogy melyik napon, melyik tételsort kell a jelentkezőknek megoldaniuk. Megvalósul tehát az az alkotmányos jogokon alapuló követelmény, hogy a jelentkezők tudását, képességeit egyenlő mércével mérjék.

Vizsgálatom alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem tárt fel.

Budapest, 1999. szeptember 30.

Dr. Polt Péter