OBH 5749/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában Komló város önkormányzatának ebtartási rendeletét kifogásolta, valamint azt sérelmezte, hogy az önkormányzat a rendelet módosítására vonatkozó javaslatára nem válaszolt.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt a panasz alapján vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás:

Komló város önkormányzatának az állatok tartásáról szóló 20/1993 ökr. sz. rendelete szerint több lakást magában foglaló épületben ebet tartani csak az egy szinten lakó valamennyi, valamint a más szinten közvetlenül alatta és felette lakó családok hozzájárulásával lehet.
Panaszos ebtartása miatt alsó szomszédja a városi ÁNTSZ-hez fordult panasszal. Az ÁNTSZ panaszos ebtartását közegészségügyileg megfelelőnek tartotta, a szomszéd bejelentését azonban továbbította az önkormányzathoz. Az önkormányzat helyszíni szemlét tartott, melynek során megállapította, hogy panaszos az ebtartáshoz valamennyi lakó hozzájárulását beszerezte, kivéve az alsó szomszédét. A helyszíni szemlét követően az önkormányzat felszólította panaszost, hogy az alsó szomszéd hozzájárulását is szerezze be. Panaszos a felszólításnak nem tudott eleget tenni, ezért az önkormányzat határozatban kötelezte az ebtartás megszüntetésére. Panaszos a határozat ellen nem fellebbezett, de levelet írt a polgármesternek, melyben az önkormányzati rendelet fenti rendelkezését kifogásolta, hangsúlyozva, hogy a lépcsőház összes lakójának hozzájárulását bírja csak az alsó szomszédéét nem. A polgármester panaszosnak írt válaszában újból ismertette a rendelet ebtartásra vonatkozó szabályait. Panaszos az ebtartást továbbra sem szüntette meg, ezért az önkormányzat több ízben végrehajtási bírsággal sújtotta.

Az érintett alkotmányos jogok és  alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

44/A. § (1) A helyi képviselőtestület:
a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül,
b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat,
c) az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül,
d) törvény keretei között megállapítja a helyi adók fajtáit és mértékét,
e) törvény keretei között önállóan alakítja ki a szervezetét és működési rendjét,
f) önkormányzati jelképeket alkothat, helyi kitüntetéseket és elismerő címeket alapíthat,
g) a helyi közösséget érintő közügyekben kezdeményezéssel fordulhat a döntésre jogosult szervhez,
h) szabadon társulhat más helyi képviselőtestülettel, érdekeinek képviseletére önkormányzati érdekszövetséget hozhat létre, feladatkörében együttműködhet más országok helyi önkormányzatával, és tagja lehet nemzetközi önkormányzati szervezetnek.
(2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.
(2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.

25. § Ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását. A megkeresett szerv állásfoglalásáról, illetve esetleges intézkedéséről hatvan napon belül értesíti az országgyűlési biztost.

3. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.:

2. § (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be.
(2) A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előírt mellékletet. Mellékletként az ügyféltől nem lehet olyan adat igazolását kérni, amelyet a közigazgatási szerv jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásának tartalmaznia kell [27. § (3) bek.].
(3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.

A vizsgálat megállapításai:

Panaszos hivatalomhoz intézett levelében az önkormányzati rendelet módosításának kezdeményezését kérte. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény fentiekben idézett, 25. §-a szerint az országgyűlési biztos csak akkor kezdeményezheti jogszabály módosítását, ha valamely alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság a jogszabály fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, vagy a szabályozás hiányára vezethető vissza. Az önkormányzat panaszos által kritizált rendelete egyértelmű, fölösleges rendelkezést nem tartalmaz. Az alkotmányban biztosított jogok érvényesülése szempontjából fontos azonban az is, hogy egy ilyen rendelet, mely az ebek tartását valamennyi közvetlen szomszéd hozzájárulásától teszi függővé rendelkezzen a méltányosság lehetőségéről is, ami az egyes, átlagostól eltérő esetekben lehetővé teszi az általános állattartási szabályoktól való eltérést. Az önkormányzat rendelete megfelel ennek a követelménynek is. A rendelet 19. § szerint a képviselőtestület indokolt kérelem, vagy panasz esetén közérdekből vagy jogos magánérdekből egyes városrészekre, utcákra, házakra az állatok tartásával kapcsolatban a rendelettől eltérő feltételeket is megállapíthat.
Bár a panaszos hozzám intézett kérelme nem erre irányult, vizsgálatom során megállapítottam, hogy a polgármester panaszos hozzá intézett leveleit nem azok tartalma szerint bírálta el. Panaszos azon kérése, hogy levelét olvassák fel a képviselőtestület előtt a 19. §-ban meghatározott eljárás kezdeményezését jelentette. Miután azonban panaszos nincs a rendelet teljes ismeretében nem tudta, hogy az biztosít ilyen lehetőséget, így a paragrafus számát sem tudta megjelölni. Levelének ilyen irányú célját támasztja alá az is, hogy a határozat ellen panaszos nem fellebbezett, hanem a rendelet megváltoztatását kérte. Az Áe. 16. § (3) bekezdése szerint a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni,  és ennek a tartalomnak megfelelően kell intézkedni. A polgármester azzal, hogy panaszos kérelmét nem a tartalmának megfelelően kezelte, hanem arra válaszolva csak ismételten ismertette a rendelet azon szakaszait, amelyek alapján az ebtartás megszüntetését elrendelő határozatot hozták, az Alkotmány 64. §-ában biztosított panaszhoz való joggal, valamint a jogállamiság alkotmányos elvével összefüggésben visszásságot okozott. 

Ajánlás:

A fentiekben megállapított visszásság orvoslására az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21.§ (1) alapján az alábbi kezdeményezést teszem:

Felkérem a polgármestert, hogy a visszásság megszüntetése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Budapest, 1999. február 15.

Gönczöl Katalin