OBH 5731/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Katona Anikó

A vizsgálat megindulása:

A Kossuth Rádió Magyarországról jövök című műsora 1997. május 30-i adásában többek között arról is tudósított, hogy az egyik város önkormányzata úgy döntött, bezárják az egyik - önkormányzati üzemeltetésű óvodát.
A szülők kérvénnyel fordultak az óvoda vezetőjéhez, melyben kérték, hogy ne zárják be az intézményt. A további interjúkból azonban úgy tűnt, hogy a szóban forgó területet az önkormányzat már el is adta egy áruházlánc tulajdonosának, anélkül, hogy erről az érdekelteket tájékoztatta volna.
A Polgármesteri Hivatal Kulturális, Oktatási, Ifjúsági és Sportiroda vezetője a riport szerint
felesleges hangulatkeltésnek tartotta volna az előre történő bejelentést.

Érintett alkotmányos jogok:

Az Alkotmány 16. §-a szerint "A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit."

A 67. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
(2) A szülőket megilleti az a jog, hogy a gyermeküknek adandó nevelést megválasszák."

Érintett jogszabályok:

- 1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
- 1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról

Megállapított tényállás:

A rádióriport természetesen nagyon sok részletet homályban hagyott és felmerülhetett annak a veszélye, hogy egyes elemeket kihangsúlyozott, míg másokat nem említett meg.
A vizsgálat első lépéseként tájékoztatást kértem az érintett önkormányzat polgármesterétől és bekértem a szükséges iratokat.
Ezek után a rendelkezésemre álló adatokból megállapítottam, hogy a város közgyűlése 1997. május 5-i ülésén tárgyalta a rádióműsorban is említett áruházlánc ajánlatát, amely egy áruház építéséhez szükséges 64689 m2 -es terület megvásárlására tett ajánlatot.
Az érintett területen helyezkedik el 2390 m2 -en egy önkormányzati óvodai épület, melyben két csoportot helyeztek el. A jelenlegi gyermek létszám: 55. (Ebből 14-en szeptemberben megkezdik általános iskolai tanulmányaikat.)
A polgármesteri hivatal oktatási szakembereinek a vételi ajánlat elbírálásához az előkészítés stádiumában arról kellett állást foglalnia, hogy amennyiben a közgyűlés eladásra kijelöli a területet, akkor az óvodában lévő 55 gyermeket az önkormányzat el tudja-e helyezni a környéken lévő óvodáiban.
A vizsgálat során a polgármesteri hivatal munkatársai kiemelt, elsőrendű szempontként vizsgálták, hogyan érvényesíthetőek egy esetleges átszervezés során a módosított közoktatási törvény 88. § (6) bekezdésében foglaltak, azaz biztosítható-e az óvodai szolgáltatás megfelelő színvonalú ellátása oly módon, hogy ez a gyerekeknek és a szülőknek ne jelentsen aránytalan terhet. Elemezték továbbá a törvény 121. § (1 bekezdése 20. pontjában előírt kritériumok teljesíthetőségét, a megfelelő színvonalra vonatkozó szabályok betarthatóságát.
Ilyen összefüggésben megközelítve az átszervezés lehetőségeit, az oktatási szakemberek válasza kedvező volt.
A közgyűlés - a város kritikus finanszírozási gondjaira, valamint a városrendezési megfontolásokra való tekintettel - a terület elidegenítése mellett foglalt állást és megbízta a Kulturális, Oktatási, Ifjúsági és Sportiroda vezetőjét, hogy az érintett óvoda átszervezésére tegye meg  a szükséges intézkedéseket, biztosítva az ott elhelyezett 55 kisgyermek és 9 fő közalkalmazott más óvodákban történő elhelyezését.

A testületi döntés tehát csak előkészítő jellegű volt, az átszervezés előkészítésére adott feladatokat. A korábbi átszervezések tapasztalataiból kiindulva a testület számára is egyértelmű volt az, hogy a tagintézményt, mint közoktatási egységet érintő konkrét önkormányzati döntésre csak a közoktatási törvényben és más jogszabályokban előírt előkészítő munka után kerülhet sor.
Az előkészítés részeként 1997. május 13-án szülői értekezletet tartottak a tagintézményben, melyen jelen voltak az óvodáskorú gyermekek szülei, az óvoda közalkalmazottai, a területileg érintett két önkormányzati képviselő, valamint a polgármesteri hivatalból a Vagyoniroda és a Kulturális, Oktatási, Ifjúsági és Sportiroda vezetői. Ezen a rendezvényen a hivatal munkatársai  ismertették a jelenlévőkkel azt, hogy a város közgyűlése a tagintézményt érintően milyen előkészítő határozatot hozott. A szülők ekkor úgy ítélték meg, hogy a közgyűlés döntése az óvodát illetően már megmásíthatatlan.
Szülői javaslatra a polgármesteri hivatal megvizsgálta a közelben lévő lakóépület kiürítésének, átalakításának, felújításának lehetőségét, költségkihatását, mely a két óvodai csoport együttes elhelyezését segítette volna elő. Ez a megoldás a közgyűlés 1997. június 2-án tartott ülésen a körzet önkormányzati képviselője által javaslatként előterjesztésre is került, azonban a képviselő testülettől nem kapta meg a megfelelő támogatást.
A közgyűlés döntése után a hivatali szervek tovább dolgoztak a törvényes elhelyezési lehetőségek kidolgozásán. A kidolgozott új javaslat a 2 csoport egy óvodában, épületben történő elhelyezése helyett azt tartalmazta, hogy a tagóvoda környékén lévő 3 óvodában 1-1 csoport elhelyezhető. Az egyeztető fórumon ezt a megoldást sem az intézmény alkalmazotti közössége, sem az óvodai - szülői munkaközösség nem tartotta elfogadhatónak. Ehelyett ragaszkodtak a közgyűlés által már leszavazott, tényleges átszervezést nem jelentő együttes elhelyezéshez. A szülők megtagadták azon nyilatkozattételt is, hogy 1997. szeptember 1-től a felajánlott óvodai elhelyezési lehetőségek közül melyikkel élnének az átszervezés után.
A hivatal munkatársai az óvodai alkalmazottak tovább foglalkoztatásának lehetőségét is felmérték: a 4 óvónőt és a 4 dajkát el tudják helyezni, egy rokkant nyugdíjas karbantartó szerződése pedig lejár.
Ilyen előzmények után készült el a város közgyűlésének 1997. június 30-án tartott ülésére a tagintézmény átszervezéséről szóló előterjesztés.
A határozati javaslat azt a változatot tartalmazta, mely szerint a tagintézménybe járó gyermekek elhelyezését elsősorban 3 kijelölt óvodában biztosítja az önkormányzat.
Így a gyermekek összeszokott nagyobb közössége, ha nem is a csoportok egésze elhelyezhető 1-1 óvodában. A szülők választása szerint azonban lehetőség van a gyermekek más óvodába történő beíratására is. A közgyűlés - melyen a szülők és a tagintézmény dolgozói nagy számban jelen voltak, s előadhatták itt is véleményüket - megtárgyalta a javaslatot, s elfogadta azt. Így július 1-től a hivatal oktatási szakemberei hozzákezdtek a feladat érdemi végrehajtásához.

A Kulturális, Oktatási, Ifjúsági és Sportiroda vezetőjét a május 13-i szülői értekezlet alkalmával szólította meg a rádió riportere. Az irodavezetői nyilatkozatát az a megfontolás vezette, hogy a terület elidegenítési javaslatának elvetése esetén fel sem merült  volna a tagóvoda elhelyezésének ügye, s így felesleges indulatokat keltett volna az erről szóló előzetes tájékoztatás is, különösen úgy, hogy még az adásvételi előszerződés elfogadásáról is csak később, a rádió nyilatkozat után döntött a közgyűlés.
Az irodavezető saját intézkedési jogosultságát illetően abból indult ki, hogy akár az ingatlan eladása, akár az óvoda átszervezése az önkormányzati törvény szerint önkormányzati ügy. Az ilyen ügyekben a döntési hatáskör jogosítottja maga a város közgyűlése, ezért a közgyűlésnek, mint az ügy urának legalább elvi, szándékjellegű véleménye nélkül nem volt miről tájékoztatást adnia. A közgyűlés ilyen jellegű, május 5-én meghozott döntése alapján a hivatal szakemberei a jogszabályi előírások szerint intézték az ügyet.

A polgármester a szóban forgó ügy tanulságait figyelembe véve kidolgoztatta, s bizottsági véleményezés után szeptemberben a város közgyűlése tárgyalja azt az önkormányzati szabályzatot, amely az intézményi átszervezések eljárási rendjét, s ennek során - a törvényi általános normákon túl - a lakossággal, a szolgáltatást igénybevevőkkel való kapcsolattartás helyi elvárásait rögzíti.

A vizsgálat megállapításai:

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 8. § (1) bekezdése szerint "A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: (...) az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás"
(2) bekezdés szerint "Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg – a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően –, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 10. § (1) bekezdése alapján a gyermeknek (...) joga, hogy nevelési, illetőleg nevelési-oktatási intézményben biztonságban és egészséges környezetben neveljék és oktassák, óvodai életrendjét, (...) pihenőidő, szabadidő, testmozgás beépítésével, sportolási, étkezési lehetőség biztosításával életkorának és fejlettségének megfelelően alakítsák ki.
A 88. § (6) bekezdés e szerint a helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a fővárosi, megyei önkormányzat – fejlesztési tervre épített – szakvéleményét.
A 102. § (2) bekezdés eszerint a fenntartó
a) dönt a közoktatási intézmény létesítéséről, gazdálkodási jogköréről, átszervezéséről, megszüntetéséről, tevékenységi körének módosításáról, nevének megállapításáról, az óvodába történő jelentkezés módjáról, a nagyobb létszámú gyermekek egy időszakon belüli óvodai felvételének időpontjáról, az óvoda heti és éves nyitvatartási idejének meghatározásáról;
(3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének,(...) véleményét.

A vonatkozó jogszabályok alapján a fenntartó önkormányzat hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy az óvodai nevelést mely intézményében, milyen átszervezésekkel oldja meg, amennyiben arról megfelelő színvonalon képes továbbra is gondoskodni és nem okoz aránytalanul nagy érdeksérelmet.
A megfelelő színvonalon való további gondoskodás feltétele, hogy az új feltételek között folyó óvodai nevelés személyi és tárgyi feltételei megfelelnek a szabványoknak, a közoktatási törvény 1. és 3. számú mellékletében meghatározott előírásoknak, s továbbra is biztosítottak a meglévő pedagógiai szolgáltatások igénybevétele. Ezeknek a kijelölt három másik óvoda eleget tesz.
Bár a gyermekeknek új környezetet kell megszokniuk szeptembertől és a szülőknek is jelenthet nehézséget, hogy a gyermekeket más - esetleg távolabbi - helyre kell vinniük, ez azonban nem okoz olyan jelentős érdeksérelmet, mely miatt megkérdőjelezhető lenne az önkormányzat döntése.

Az önkormányzat döntése és eljárása nem sértette a helyi önkormányzatokról és a közoktatásról szóló törvény rendelkezéseit, eljárásából megállapítható, hogy az érintetteket partnerként kezelte, őket a megfelelő időben tájékoztatta, véleményüket meghallgatta és azt mérlegelte.

Fentiek alapján alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 1997. július

Gönczöl Katalin