OBH 5617/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése

Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez intézett levelében sérelmezte a települési önkormányzat azon intézkedését, amivel a külterületi ingatlanok tulajdonosait arra kötelezte, hogy amennyiben ingatlanukon fúrt kút van, kérjenek rá fennmaradási engedélyt. A kérelemhez csatolni kell egy tervdokumentációt is, ami kb. 5000 Ft-ba kerül. Az eljárás illetéke pedig 8000 Ft, ami jelentős anyagi terhet ró a lakosságra.

A megállapított tényállás:

Az országgyűlés 1996-ban megalkotta  a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. tv-t, ami többek között azt is előírja, hogy minden vízhasználathoz vízjogi engedély szükséges. A területi Vízügyi Igazgatóság 1996-ban kötelezte Debrecen Megyei Jogú Várost az ivóvízbázisainak meghatározására. Ennek eredményeképpen megállapították, hogy Debrecen rétegvíz termelő telepei sérülékeny vízbázisnak minősülnek. A vizsgálat eredménye alapján a Tiszántúli Vízügyi Igazgatóság szakhatósági állásfoglalást adott ki, melyben meghatározta az engedély nélkül létesített fúrt kutak esetén a fennmaradási engedély megadásához szükséges szakmai előírásokat. Amennyiben a kutak ezen szakmai előírásoknak nem felelnek meg, azokra fennmaradási engedély nem adható, azokat meg kell szüntetni. Az engedélyek megadása a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V.22.) Korm. rendelet szerint a jegyző hatásköre. Az engedély iránti kérelemhez csatolandó mellékleteket szintén a fenti Korm. rendelet írja elő. Az eljárási illeték mértékét az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. tv. határozza meg. Az engedélyezési tervek elkészítési költsége pedig a felek megállapodásától függ. 

Alkalmazott jogszabályok:

1. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

2. A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. tv.:

28. § (1) Vízjogi engedély szükséges - jogszabályban meghatározott kivételektől eltekintve - a vízimunka elvégzéséhez, illetve vízilétesítmény megépítéséhez, átalakításához és megszüntetéséhez (létesítési engedély), továbbá annak használatbavételéhez, üzemeltetéséhez, valamint minden vízhasználathoz (üzemeltetési engedély).

3. A vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V.22.) Korm.rendelet:

5. § (1) Vízhasználat gyakorlásához, vízilétesítmény használatbavételéhez (a továbbiakban: üzemeltetéshez) szükséges vízjogi üzemeltetési engedélyt annak kell kérni, aki a vízhasználattal vagy a létesítmény üzemeltetésével járó - a jogszabályokban és a hatósági előírásokban meghatározott - jogokat és kötelezettségeket közvetlenül gyakorolja, illetve teljesíti. A kérelemhez a külön jogszabályban meghatározott mellékleteket kell csatolni.

15. § (1) Vízjogi létesítési engedély nélkül megépített vagy attól eltérően megvalósított vízimunka vagy vízilétesítmény esetén az építtetőnek (tulajdonosnak) a vízügyi hatóságtól - a (2) bekezdésben meghatározott eset kivételével - fennmaradási engedélyt kell kérni.
(2) Ha az építtető a létesítményt a vízügyi hatóság által megállapított határidő alatt és a hatósági előírások betartásával megszünteti, az eredeti állapotot visszaállítja, az engedély nélkül, illetve az attól eltérően végzett tevékenységhez kapcsolódó joghátrányok nem alkalmazhatók.
(3) A fennmaradási engedéllyel kapcsolatos kérelem elbírálása során a vízjogi létesítési és üzemeltetési engedélyezési eljárásra vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával kell eljárni azzal, hogy a kérelemhez a tényleges megvalósulási állapotot tartalmazó tervdokumentációt kell csatolni.

24. § (1) A települési önkormányzat jegyzőjének hatósági engedélye szükséges:
a) a vizek medrében, valamint a közcélú vízilétesítmények vízterületén - a víz, illetőleg a közcélú vízilétesítmény tulajdonosának (kezelőjének) hozzájárulásával - a külön jogszabályban meghatározott esetekben - vízi állás létesítéséhez;
b) az 500 m3/év mennyiséget nem meghaladó és kizárólag házi, kommunális szennyvíz elszikkasztását szolgáló létesítmény megépítéséhez, használatbavételéhez, átalakításához és megszüntetéséhez;
c) olyan kút létesítéséhez, használatbavételéhez és megszüntetéséhez, amely a létesítő házi vízigényének 500 m3/év mennyiségig terjedő kielégítését szolgálja, valamint - parti szűrésű és a karszt- vagy rétegvízkészlet igénybevétele, érintése nélkül - kizárólag a talajvíz felhasználásával működik;
d) a szennyvízelvezető törzshálózatba való bekötés esetén a házi szennyvízhálózat tartozékát képező szennyvíz-előtisztító berendezés létesítéséhez, korszerűsítéséhez (átépítéséhez), valamint használatbavételéhez (üzemeltetéséhez). Az engedélyezési eljárással összefüggő helyszíni szemlét is - amennyiben az szükséges - a jegyző tűzi ki, és gondoskodik annak lefolytatásáról.

4. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. tv. melléklete :
XIII. A vízügyi hatósági eljárás illetéke
1. Kérelemre indult eljárás illetéke
 	 a) 	 elvi vízjogi engedély esetén	 2000 forint;	
 	 b) 	 vízjogi létesítési és üzemeltetési engedély esetén, illetőleg bejelentési kötelezettség alá tartozó - a jogszabályban meghatározott - ügyekben	  
 
5000 forint;	
 	 c) 	 engedély nélkül vagy engedélytől eltérően (megépített) vízimunka, vízilétesítmény fennmaradási engedélye esetén	  
8000 forint;	
 	 d) 	 egyéb kérelemre indult eljárás esetén	 5000 forint.	

Megállapítás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. §-a alapján az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság eljárása, annak során hozott határozata, vagy a hatóság mulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs a számára biztosítva.
Panaszos az országgyűlési biztos általános helyetteséhez írt beadványában nem hatósági intézkedést, hanem két jogszabály - a vízgazdálkodási törvény és az ehhez kapcsolódó Korm. rendelet - előírásait sérelmezi. Az Alkotmány 2. §-ában deklarált jogállamiság és az ebből fakadó jogbiztonság garantálása érdekében a jogalkalmazó szervek kötelessége, hogy a jogszabályokat végrehajtsák. Az országgyűlési biztos vizsgálati jogköre a hatóságok és közszolgáltatók körében a jogalkalmazói végrehajtás alkotmányos előírásoknak és jogoknak való megfelelőségére terjed ki. Mivel panaszos nem ezt a végrehajtást, hanem magát a jogszabályi rendelkezést sérelmezi, panaszának vizsgálatára nincs hatásköröm. A jogszabályok alkotmányossági szempontból való kontrollja az Alkotmánybíróság feladata.

Budapest, 1999. október 30.

Dr. Polt Péter