OBH 5589/1997., OBH 6486/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása :
Panaszosok vitatták, hogy a Dél-Pest Megyei Vízgazdálkodási Társulat tagjai lennének és a kivetett érdekeltségi hozzájárulást összegét kifogásolták.

Vizsgálatot az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményének érintettsége miatt indítottam.

A megállapított tényállás:

A Társulat 1976 január 1 óta működik.  A társulat  közfeladata az érdekeltségi területen helyi vízrendezési és vízkár-elhárítási  feladatok ellátása.
A jogszabályi változásoknak megfelelően átdolgozták az Alapszabályt, melyet a Társulat 1/1996. (XII.12.) Kgy sz. határozatával elfogadott. Az Alapszabály 7. fejezetében szabályozza az érdekeltségi egység mértékét, fizetés módját, kiküldendő értesítés tartalmát. Az Alapszabály 7.2.2. pontja szerint, ha a tag érdekeltségi területe 2 hektárt nem éri el, érdekeltségi hozzájárulást nem kell fizetni. Ezt a pontot 1998 évre sem módosították. Viszont nem differenciálták az erdőterületre illetve mezőgazdasági művelésű területre vonatkozó érdekeltségi hozzájárulást, 1997. és 1998 évben is  150Ft/hektár volt.

Panaszosnak 1997 áprilisában kiküldött értesítés részletes tájékoztatást adott az fizetési módjáról, bírói út lehetőségéről, és figyelmeztetett a hátralék közadók módjára behajtás lehetőségéről. 
A Társulat 1996. év júniusában küldte ki az érdekeltségi hozzájárulásról szóló értesítéseket. Az értesítés tartalmazta az érdekeltségi egységről, fizetendő összegről bírói felülvizsgálat lehetőségéről, behajtás módjáról, kapcsolódó jogszabályokról szóló tájékoztatást.

Alkalmazandó jogszabályok:
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról ( Hatályos 1996. január 1.-től)

8. § (1) A közérdek mértékét meghaladó, illetve a 7. §-ban nem említett tevékenység – vízimunka, vízilétesítmény építése – többletköltségeit az igénylők kötelesek megtéríteni.
(2) A helyi közcélú vízilétesítmények, illetve a közcélú vízimunkák költségeit, vízitársulat esetén a tagok a társulati érdekeltségi szabályok szerint, vízitársulat hiányában az érdekeltek érdekeltségük arányában kötelesek viselni (közcélú érdekeltségi hozzájárulás).
(3) Vízitársulat hiányában a (2) bekezdés szerinti költségeket az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezései szerint lefolytatott eljárásban hozott határozatával érdekeltségük arányában az érdekeltekre a jegyző veti ki.

A vízgazdálkodási társulatok
34. § (1) A vízgazdálkodási közfeladatok az e törvényben meghatározott feltételek szerint létrehozott vízgazdálkodási társulatok (a továbbiakban: társulat) útján is elláthatók.
34.§ (2) bekezdésének 1998 június 16-ig  hatályos szövege:
 A társulat jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet, közfeladatai jellegétől függően víziközmű-társulat, illetve vízitársulat. A társulat létrehozására, szervezetére, működésére, megszűnésére, egyesülésére, illetve szétválására, valamint választott tisztségviselőinek felelősségére – az e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a gazdasági társaságokról szóló 1988. évi VI. törvény I. és II. fejezeteinek rendelkezéseit kell alkalmazni.

34.§ (2) bekezdés 1998 június 16-tól hatályos szövege:
(2) A társulat jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet, közfeladatai jellegétől függően víziközmű-társulat, illetve vízitársulat. A társulat létrehozására, szervezetére, működésére, megszűnésére, egyesülésére, illetve szétválására, valamint választott tisztségviselőinek felelősségére – az e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a gazdasági társaságokról szóló törvény általános részének rendelkezéseit kell alkalmazni.

34.§ (3) A társulat az e törvényben meghatározott közfeladatait szolgáló tevékenységét az érdekeltségi területén végzi.
(4) A társulat tagjai az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező vagy az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok.
(5) A társulat tagjai kötelesek a társulat közfeladatai ellátásának költségeihez az érdekeltségi egység arányában hozzájárulni.

35. § (1) A társulat közfeladatként:
...b) vízitársulat esetén helyi vízrendezési és vízkár-elhárítási feladatokat lát el.
(2) A vízitársulat közcélú mezőgazdasági vízhasznosítási létesítményeket hozhat létre, továbbá azokhoz kapcsolódó talajjavítási tevékenységet, nem közműves vízszolgáltatást végezhet, az alapszabályban meghatározott közfeladatait elősegítő vállalkozási tevékenységet is folytathat.

A társulat megalakulása
36. § (1) A társulat akkor jön létre, ha az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező, illetve az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyeknek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságoknak (a továbbiakban: tagoknak) az érdekeltségi egység aránya szerint számított többsége az alakuló közgyűlésen
a) elhatározza a társulat megalakulását,
b) elfogadja a társulat alapszabályát, és
c) megválasztja a társulat testületi vezető szerveit és tisztségviselőit.
(2) A társulat megalakításához az alakuló közgyűlésen a tagok érdekeltségi egység szerint számított legalább kétharmados többségének döntése szükséges.
(3) A társulat megalakulását szervező bizottság készíti elő.
37. § (1) A társulat alapszabályában meg kell határozni:
a) nevét, székhelyét;
b) feladatát és ezzel összefüggésben azt, hogy vízitársulatként vagy víziközmű-társulatként működik-e;
c) tevékenységi körét;
d) érdekeltségi területét (helyszínrajzi ábrázolással);
e) a tagok jogait és kötelességeit;
f) a társulati érdekeltségi egységet, a tagok érdekeltségi hozzájárulásának szabályait;
g) a társulat gazdálkodására (üzemi tevékenységére), vezető beosztású dolgozóira, testületi szerveire vonatkozó általános szervezeti és működési szabályokat, valamint a vízitársulat vállalkozási tevékenységének kereteit;
h) a társulat képviseletének módját;
i) mindazt, amit jogszabály alapján az alapszabály rendez vagy a taggyűlés szükségesnek tart.
(2) A társulat tagjainak nevét, lakóhelyét, székhelyét az alapszabály mellékletében kell meghatározni, és az alapszabállyal egy időben a cégbírósághoz benyújtani.
(3) A társulat alapítását az alapszabály elfogadásától számított 30 napon belül az intézőbizottságnak cégbejegyzés és közzététel végett be kell jelentenie a cégbíróságnál.
(4) A társulat a cégjegyzékbe történő bejegyzéssel az alapszabály elfogadásának időpontjára visszamenőleges hatállyal jön létre.

41. § (1) A társulat a tagok érdekeltségi hozzájárulásából (a továbbiakban: hozzájárulás), valamint az érintett helyi önkormányzat és az állam költségvetési, illetve egyéb támogatásaiból, továbbá vízitársulat esetén a vállalkozásból származó eredményéből látja el a közcélú feladatait.
(2) A hozzájárulás adók módjára behajtható köztartozás. A hozzájárulás mértékét a taggyűlés állapítja meg. A taggyűlés az alapszabályban meghatározott feltételek szerint a hozzájárulás mértékét mérsékelheti, illetve megfizetését meghatározott időre felfüggesztheti. A hozzájárulást – ha az alapszabály kivételt nem tesz – a tagok pénzben kötelesek teljesíteni.
(3) A társulat tagja a vele szemben megállapított hozzájárulás felülvizsgálatát a taggyűlési határozat közlésétől számított 30 napon belül a bíróságtól kérheti.

1. számú melléklet az 1995. évi LVII. törvényhez
6. érdekelt: az a természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki/amely az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkezik, illetve ingatlant használ;
7. érdekeltségi terület:
b) vízitársulat esetén azt a területet, amelyről a vizek természetes úton a befogadóba (mások tulajdonában lévő vízfolyásokba, tavakba, vízilétesítményekbe) jutnak, illetve elvezethetők – ide nem értve az e törvény 2. és 3. számú melléklete szerinti vizekkel, vízilétesítményekkel való közvetlen kapcsolatot – és amely területek felszín alatti vagy felszíni vizeire a társulati közcélú vízimunkák, megépített vízilétesítmények hatást gyakorolnak;

a vízgazdálkodási társulatokról szóló 160/1995. (XII. 26.) Korm. rendelet ( hatályos 1996. január 1-től) 
13. § (1) Az alapszabály szerinti érdekeltségi hozzájárulás alapját jelentő érdekeltségi egység
....b) vízitársulat esetén az érdekeltségi terület – hektárban meghatározott – egységnyi része.
(2) Az érdekeltségi hozzájárulás mértékét az alapszabályban meghatározott érdekeltségi egységre eső hozzájárulásnak és az érdekeltségi egységek számának a szorzata adja. Az érdekeltségi hozzájárulással kapcsolatos taggyűlési határozatról a tagot az intézőbizottság elnöke írásban értesíti. Az értesítésben meg kell jelölni:
a) a fizetési kötelezettség jogalapját;
b) a taggyűlési határozat számát;
c) az érdekeltségi egységre eső hozzájárulás mértékét;
d) a tag érdekeltségi egységeinek számát;
e) az érdekeltségi hozzájárulás összegét;
f) a befizetés módját;
g) a befizetés határidejét;
h) a befizetés elmulasztásának jogkövetkezményeit;
i) a jogorvoslati lehetőséget.

24. § (1) Ha a vízgazdálkodási közfeladatok ellátásával összefüggő – a törvény és e jogszabály szerint megállapított – érdekeltségi területen vízitársulat nem működik, az állami vagy helyi önkormányzati tulajdonban álló vizek és közcélú vízilétesítmények kezelője, illetve tulajdonosa – a törvény 8. § (2) bekezdése alapján – közcélú érdekeltségi hozzájárulás megállapítását kezdeményezi.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt vizeket érintő – a törvény 35. § (1) bekezdés b) pontja szerint közfeladatot képező – közcélú vízilétesítmények és vízimunkák érdekeltségi területének meghatározásáról, annak határait tartalmazó helyszínrajz elkészítéséről, a vizek vagy a közcélú vízilétesítmények tulajdonosa, illetőleg kezelője gondoskodik.
(3) A megállapított érdekeltségi területen a (2) bekezdésben megjelölt közcélú vízilétesítmények és vízimunkák közérdek mértékéig terjedő költségeire figyelemmel az érdekelteket terhelő költségviselés arányát (érdekeltségi arányt)
a) az egységnyi érdekeltségi hozzájárulás összege, valamint
b) a 13. § (1) bekezdés b) pontja szerinti érdekeltségi egységben mért ingatlantulajdon, ingatlanhasználat
határozza meg.
(4) A közcélú érdekeltségi hozzájárulás egységnyi összegét az érdekeltségi területen levő ingatlan használatának jellegét, az érdekeltségi területen levő földterület művelési ágát, a vízimunkáknak és a vízilétesítményeknek az ingatlanra gyakorolt hatását és kölcsönhatását alapul véve kell megállapítani.
25. § (1) A közcélú érdekeltségi hozzájárulás kivetését a 24. § (1) bekezdésben megjelölt állami szerv, illetőleg helyi önkormányzat az érdekeltségi ingatlan fekvése szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője megkeresésével a tárgyévet megelőző évben november 30-ig kezdeményezi.
(2) A megkereséshez, illetve a hozzájárulás kivetésének kezdeményezéséhez csatolni kell
a) az érdekeltségi területet meghatározó helyszínrajzot, amelyből a tervezett vízgazdálkodási közfeladatokra figyelemmel, az érdekeltség ténye megállapítható, továbbá
b) a költségviseléssel, annak mértékével kapcsolatos, a 24. § (3) bekezdés a) pontja szerint meghatározott adatokat.
(3) A jegyző a rendelkezésre álló adatok alapján, illetve hivatalból gondoskodik a közcélú érdekeltségi hozzájárulás megállapításához, kivetéséhez szükséges, a település közigazgatási területén levő ingatlanok ingatlan-nyilvántartási adatainak, a tényleges ingatlantulajdonnal és használattal összefüggő tények megállapításáról.
(4) A közcélú érdekeltségi hozzájárulást évente kell megállapítani, illetőleg kivetni. A befizetés határidejét – a közfeladat ellátásának ütemezésére – az ahhoz rendelkezésre álló egyéb pénzeszközök felhasználására is figyelemmel – egy összegben vagy évente több részletben úgy kell meghatározni, hogy az fedezze a közcélú vízimunkák megvalósításának, a vízilétesítmények megépítésének költségeit.
(5) A közcélú érdekeltségi hozzájárulást a kivetésről szóló határozatban megjelölt önkormányzathoz kell befizetni. A befizetett hozzájárulást a kivetéssel kapcsolatos költségek levonása után az eljárást kezdeményező bankszámlájára kell átutalni.
(6) A kivetéssel kapcsolatos költségek fedezetére a közcélú érdekeltségi hozzájárulás 10%-a számítható fel.
(7) Az (5) bekezdés szerint átutalt összeg, az érdekeltségi területen a vízgazdálkodási közfeladatokkal járó közcélú vízimunkákra, illetve vízilétesítmények megvalósítására, fenntartására használható fel.

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
32/A. § (1) Az Alkotmánybíróság felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát, illetőleg ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt feladatokat.
(2) Az Alkotmánybíróság alkotmányellenesség megállapítása esetén megsemmisíti a törvényeket és más jogszabályokat.

1989. évi XXXII. törvény az Alkotmánybíróságról

1. § Az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik:
a) a már elfogadott, de még ki nem hirdetett törvény, az Országgyűlés ügyrendje és a nemzetközi szerződés egyes rendelkezései alkotmányellenességének előzetes vizsgálata;
b) a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálata;
c) a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálata;
d) az Alkotmányban biztosított jogok megsértése miatt benyújtott alkotmányjogi panasz elbírálása;
e) a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megszüntetése;
f) az állami szervek, továbbá az önkormányzat és más állami szervek, illetve az önkormányzatok között felmerült hatásköri összeütközés megszüntetése;
g) az Alkotmány rendelkezéseinek értelmezése;
h) eljárás mindazokban az ügyekben, amelyeket törvény a hatáskörébe utal.

Egyéb
Alkotmánybíróság 5/1993. (II.12) AB határozata

BH1994. 1. 
Kizárólag az Alkotmánybíróság jogosult valamely jogszabály alkotmányosságának a felülvizsgálatára, ezért a büntetőeljárás során a bíróságnak valamely konkrét büntetőügy elbírálása során nincs lehetősége annak megítélésére, hogy a cselekmény elkövetése, illetőleg elbírálása során a hatályban levő büntető anyagi jogi vagy eljárásjogi jogszabály ellentétben áll-e a Magyar Köztársaság Alkotmányában foglalt rendelkezéssel [Alkotmány 9. § (1) bek., 32/A. § (1) bek., Btk. 324. § (6) bek., Be. 287. § (1) bek., 6/1992. (I. 30.) AB hat.].

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 1997. évi LIX. törvénnyel módosított. 57. § (5). bekezdése: "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja." / Hatályos: 1997. VII. 30-tól/

A vizsgálat megállapításai

 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény behatárolja hatáskörömet. 

Az Alkotmánybíróság az 5/1993. (II.12.) AB határozatában a vízgazdálkodási társulásokra vonatkozó előző jogszabályok egyes szakaszait kifogásoló beadványra kifejtette azon álláspontját, hogy a vízgazdálkodási társulat nem közigazgatási szerv. A társulat és az érdekelt között polgári jogi jogviszony van.
Ebből adódik azon törvényi szabályozás, mely vitás esetekre nem  államigazgatási jogorvoslati útra, hanem bírósági felülvizsgálatra ad lehetőséget.

Ebből következően a 1993. évi LIX. törvény 16.§-a alapján, az önkormányzat társulással kapcsolatos szerepét, illetve egy gazdálkodó szerv - a társulat - tevékenységét nem vizsgálhatom. A társulás megalakításával, érdekeltségi hozzájárulás meghatározásával kapcsolatos határozatok jogszerűségének vizsgálata a  polgári bíróságra tartozik.
 
A konkrét ügyet csak abban a körben  vizsgáltam, hogy megfelelően tájékoztatták-e az érdekelteket a  bírói út lehetőségéről. 

A Társulás területe 128.810 hektár. Ilyen nagy területen, mely több önkormányzat közigazgatási területet foglalja magába, a helyi önkormányzat hirdetőtábláján kifüggesztett meghívó megfelelő és célszerű módja a közgyűlés időpontjának megismertetésére, nem kívánható meg az érdekeltek egyenkénti értesítése.
A Társulat által a tulajdonosoknak illetve használóknak megküldött érdekeltségi hozzájárulásról szóló értesítésben az érdekelteket tájékoztatták arról, hogy mely jogszabály és a küldöttgyűlés melyik határozata alapján kötelesek érdekeltségi hozzájárulást fizetni. Az értesítés tájékoztatott arról, hogy az érdekelt kérheti a társulat határozatainak, így a megállapított érdekeltségi hozzájárulás bírói felülvizsgálatát is. A becsatolt értesítés másolatából megállapítottam, hogy a társulat a kormányrendeletben írtak szerint tájékoztatta az érdekelteket.

A panaszosok arra hivatkozva utasították el a fizetést, hogy ők nem kívánnak tagként a tárulásba belépni.
Tájékoztatom, hogy az idézett törvényi szabályozás szerint a szabályosan megalakult Társulás érdekeltségi területén levő tulajdonosok taggá válnak akaratuktól függetlenül. Ezen törvényi szabályozás indoka, hogy a társulások fontos közfeladatot látnak el, melynek elvégzése közérdek. 

Az Alkotmány 70/D  §-a biztosítja a Magyarországon élők testi lelki egészséghez való jogát.
 Ezen jog érvényesülését a természetes környezet megóvása biztosítja, melybe beletartozik a vízkár-elhárítási,  talajvédelmi stb. feladatok elvégzése is E feladatok elvégzése érdekében a vízügyi törvény 8.§ (2) bekezdésének felhatalmazása alapján, a 160/1995. (XII.26.) kormányrendelet idézett rendelkezései lehetővé teszik, hogy  vizitársulás hiányában a kezelésre jogosult szerv, közcélú érdekeltségi hozzájárulás címén térítesse meg beruházása költségeit az adott területen levő földhasználókkal.
Így ha a vizitárulás nem működne a panaszosoknak és társaiknak közcélú érdekeltségi hozzájárulást kellene fizetni a belvíz elvezetési stb munkák fedezetére. Ennek összeget a Minisztérium - 1998 évben - 830-1240 Ft/hektár összegben javasolta megállapítani. A vizitársulattal érintett területen 1998 évben az érdekeltségi hozzájárulás összege 150Ft/hektár volt.

Az egyik beadvány szerint az érdekelt nem tudott e kötelezettségről.
 A vizitársulat 1976 óta működik, így kárpótlási törvények alapján tulajdonossá vált érdekeltek kellő körültekintés mellett tudomást szerezhettek a társulás meglétéről.

Az egyik panaszos sérelmezte, hogy nem fizetés esetén közadók módjára hajtják be az érdekeltségi hozzájárulást

Tájékoztatom a panaszosokat, hogy erre a vízügyi törvény idézett 41.§-a értelmében van lehetőség. A törvény indokolása értelmében e társulások vízgazdálkodási közfeladatot látnak el a területileg illetékes állam, illetve önkormányzat helyett. Feladat jellegéből következik, hogy a tartozások behajtása ugyanolyan módon történik, mint más államnak fizetendő adók esetén.
Kétségtelenül ellentmondásos a jogi szabályozás, hiszen az érdekeltségi hozzájárulás kiszabásának módjára, összegének meghatározására egy polgári jogi társaság jogosult. Ennek az eljárására viszont nincsenek meg azok a szigorú eljárásjogi garanciák, mint amelyek pl. az  adóhatóság eljárását szabályozzák. Ezenkívül az adóként befizetendő összeg nagyságát számításának módját a jogszabályok pontosan meghatározzák, míg az érdekeltségi hozzájárulás összegét a közgyűlés állapítja meg alapszabályában foglaltak szerint.

Az Alkotmány illetve az Alkotmánybíróságról szóló törvény idézett szakaszai értelmében azonban kizárólag az Alkotmánybíróság jogosult az érdekeltségi hozzájárulás közadók módjára történő behajtását kimondó jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatára.
 Ezért e körben vizsgálatot nem folytattam.

Alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 1998. december 14.

Gönczöl Katalin