OBH 5587/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
                                                                                                    Előadó: dr. Kollár Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

Panaszos 1997. június 4-én a Fővárosi Közgyűlés azon határozatát sérelmezve fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, amellyel az a panaszos által vezetett szakközépiskolának egy másik iskolával való összevonásáról döntött, illetve a Közigazgatási Hivatalnak azon döntése miatt, amellyel a Hivatal a sérelmezett határozatot törvénysértőnek minősítette ugyan, de annak semmiféle  jogi következményét nem állapította meg.  A panaszos a közgyűlési határozatot azért tartotta alkotmányos jogokat sértőnek, mert állítása szerint az önkormányzat a döntés meghozatala előtt nem tett eleget a jogszabály által előírt egyeztetési kötelezettségének illetve  az érintettek számára nem hagyott kellő felkészülési időt, ezen kívül a főváros a beadvány szerint nem rendelkezik a döntés-hozatal feltételének minősülő fejlesztési tervvel.   
Az ügyben a jogbiztonság, illetve a művelődéshez való jog sérelmének gyanuja miatt indult eljárás. 

A megállapított tényállás

A Fővárosi Közgyűlés 1996. december 19-én fogadta el a "Javaslat a Fővárosi Önkormányzat fenntartásában működő szakközépiskolákban  egyes szakmák nappali tagozatos képzésének koncentrálásáról" szóló előterjesztést. A Közgyűlés 1755/1996. ( XII. 19. ) számú határozata foglalta magába a Bolyai János Textilipari Szakközépiskola és a Than Károly Vegyipari Szakközépiskola és Gimnázium összevonására vonatkozó döntést. Az 1756/1996. ( XII. 19. ) számú Fővárosi Közgyűlési határozatban a Közgyűlés felkérte a főpolgármestert és az Oktatási Bizottságot, hogy az 1755/1996. számú határozat 1. számú mellékletének V. pontjába foglaltaknak megfelelően a végrehajtásra vonatkozó részanyagokat 1997. július 31-ig terjessze a Fővárosi Közgyűlés elé. Az 1. számú melléklet V. pontja a következőket tartalmazta: A Than Károly  Vegyipari Szakközépiskola épületében az Árpád Fejedelem Úti Közgazdasági Szakközépiskola kiköltöztetésével megüresedett épületrészben a Bolyai János Textilipari Szakközépiskola és Szakmunkásképzőt helyezik el. Az előterjesztés határidőként 1998. július 31-t jelölte meg. A döntéselőkészítés során a Főpolgármesteri Hivatal a közgyűlési előterjesztést minden érintett szervezetnek, így az iskolai érdekképviseleti szerveknek is megküldte véleményezésre.
.    
A Fővárosi Közgyűlés Oktatási Bizottságának elnöke 1997. május 21-én kelt levelében arról tájékoztatta az Oktatási Bizottságot, hogy a Közgyűlés által 1996. december 19-én elfogadott szakképzési koncepció végrehajtását meggyorsítják, így az átszervezéssel kapcsolatos konkrét javaslat-anyagot már a Közgyűlés 1997. júniusi ülésén  előterjesztik.   
1997. május 21-én a szakképzési koncepció által érintett iskolák vezetői illetve a Főpolgármesteri Hivatal Oktatási Ügyosztályának vezetője és annak munkatársai megállapodtak abban, hogy elkészítik a munkaerőt érintő változásokkal kapcsolatos pénzügyi táblázatokat, 1997. május 30-i határidővel javaslatot készítenek az összevonni tervezett iskolák szakmai programjára, 1997. június 30-i határidővel pedig elkészítik a költöztetési ütemterveket. Az Oktatási Ügyosztály vezetője felkérte a Than Károly Szakközépiskola igazgatóját, hogy a Bólyai János Szakközépiskola igazgatójával együttműködve készítsék el a költözés szakmai programját, illetve dolgozzák ki az  átmeneti időre vonatkozó, 1998. augusztus 1-ig tartó két telephelyen működés feltételeit a két iskola pedagógiai programja alapján.
1997. május 23-án kelt levelében a főpolgármester-helyettes - a főpolgármesterhez írt levélre válaszolva - elutasította a Bolyai Szakközépiskola igazgatójának a főpolgármestertől kért meghallgatásra vonatkozó indítványát, arra hivatkozva, hogy a Közgyűlés által elfogadott határozat végrehajtását a meghallgatás érdemben befolyásolni nem tudná. 

1997. május 26-án kelt levelében az Oktatási Bizottság elnöke arról értesítette az érintett oktatási intézmények vezetőit, hogy a szakképzési koncepció végrehajtásának ütemezéséről szóló tájékoztatót az 1997. június 4-én tartott ülésen terjesztik a Közgyűlés elé.

Az Oktatási  Bizottság alosztályvezető-helyettese 1997. május 29-én kelt levelének mellékleteként küldte el a Bolyai Szakközépiskola igazgatójának a jogutód szakközépiskola alapítóokiratának módosítására vonatkozó tervezetet, amelyből közvetve kiderült, hogy a bizottság az alapítóokirat módosítását már 1997 -ben a Közgyűlés elé kívánja terjeszteni. A Bolyai Szakközépiskola igazgatója erre a levélre válaszolva a következőket fejtette ki: Az alosztályvezető-helyettes és az igazgató által május 28-án tartott megbeszélésen megállapodtak abban, hogy az alosztályvezető-helyettes a közgyűlési előterjesztés  tervezetét véleményezésre megküldi az igazgatónak. Mindezekhez képest az alapítóokirat megváltoztatása mint az előterjesztés elfogadása után szükségessé váló részletkérdés véleményeztetése egyrészt nem felel meg a megállapodásnak, másrészt nem tekinthető olyannak mint amely a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően érdemi észrevételek megtételét tenné lehetővé az iskolai szervezetek számára. Az alapítóokirat módosítására vonatkozó tervezetből tehát már arra lehet következtetni, hogy az átszervezés ütemezése módosult, erre vonatkozó, az egyeztetést kezdeményező anyagot azonban az érintett iskolák nem kaptak.

1997. június 4-én kelt levelében a Bolyai  Szakközépiskola igazgatója, iskolaszékének elnöke, illetve a közalkalmazotti tanácsának elnöke ismételten személyes meghallgatást kért a főpolgármester-helyettestől.

A Fővárosi Közgyűlés 1997. június 26-án tartott ülésén fogadta el a 902/1997. ( VI. 26. ) számú  határozatát, amelyben többek között döntött arról, hogy nem fogadja el azt az előterjesztést, amely szerint a Bolyai János Textilipari Szakközépiskola és Szakmunkásképzőt már 1997. július 31-i hatállyal megszünteti mint önálló költségvetési intézményt és a Than Károly  Vegyipari Szakközépiskola, Szakmunkásképző és Gimnáziumhoz mint jogutód intézményhez csatolja., valamint dönt 12 főt érintő létszámleépítésről.

Ugyancsak az 1997. június 26-án tartott ülésén fogadta el a Fővárosi Közgyűlés a 906/1997. ( VI. 26. ) számú határozatát, amelyben a következőkről döntött:
" A Fővárosi Közgyűlés pályázatot nyújt be a 902/1997. ( VI. 26. ) számú határozati javaslatokhoz kapcsolódóan az előterjesztés 5. számú melléklete szerint a leépítésre kerülő 89 főre vonatkozóan 101.062 ezer Ft-nak a központi költségvetésből  történő biztosítására. A felszabaduló személyi juttatási előirányzatok az oktatási ágazat közalkalmazotti keresetének  növelésére történő felhasználását biztosítja. Felhatalmazza a főpolgármestert az igénybejelentés aláírására és benyújtására. Határidő: 1997. szeptember 1."

A Főváros alpolgármesterétől kapott tájékoztatás szerint a Közgyűlés 1997. június 26-án tartott ülésén fogadta el Budapest közoktatás-fejlesztési tervét. 

1997. július 21-én kelt levelében az Oktatási Ügyosztály a következő tartalmú levelet küldte az átszervezés által érintett intézmények vezetőinek: " Tájékoztatom, hogy az állami költségvetés egyszeri hozzájárulást biztosít a helyi önkormányzatoknak létszámcsökkentési döntéseik  miatti kötelezettségeik teljesítéséhez. Ehhez azonban a Fővárosi Önkormányzatnak pályázatot kell benyújtania, amelyhez csatolni kell a következő dokumentumokat:
- munkavállalói jogviszony megszüntetésével kapcsolatos , az érintett munkavállaló által is aláírt munkáltatói intézkedések másolati példányát,
-az 1997. évben megvalósuló munkaviszony megszünések egyszeri többletkiadásait tartalmazó, aláírt és lepecsételt táblázatot ( ezt a táblázatot már korábban is benyújtották, de amennyiben időközben változás történt, az éppen aktuális adatokat kérjük megadni .)
Mivel intézménye az átszervezés által érintett intézmények közé tartozik, kérem, hogy a megjelölt dokumentumokat 1997. augusztus 1-jén az Oktatási Ügyosztályhoz szíveskedjék eljuttatni." Az idézett levél a megjelölt dokumentumok megküldését csak abban az esetben kérte, ha a Közgyűlés az 1997. VII. 31-i ülésén az átszervezést jóváhagyja.    

1997. június 30-án Budapest Közigazgatási Hivatalának vezetője arról tájékoztatta a a panaszost, hogy a kozigazgatási hivatal hatásköre nem terjed ki a mérlegeléssel hozott döntések célszerűségi, gazdaságossági szempontok szerinti vizsgálatára, ezért a határidő-módosítás indokoltságát sem vizsgálhatja. A közigazgatási hivatal vezetője ezen eljárási hiányosság miatt törvényességi jelzéssel élt a főjegyző felé.

Budapest Közigazgatási Hivatalának vezetője 1997. szeptember 17-én kelt levelében arról tájékoztatta az iskolaszék elnökét, hogy a fővárosi önkormányzat a döntés meghozatala előtt nem kezdeményezett tárgyalást az érdekegyeztető tanácsban, holott ez a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a csoportos létszámleépítésre vonatkozó, 1997. július 1-jén hatályba lépett rendelkezései értelmében törvényi kötelezettsége lett volna.      

1997. június 3-án kelt levelében a Bolyai János szakközépiskola igazgatója arról értesítette az országgyűlési biztost, hogy tudomása szerint a Fővárosi Közgyűlés Oktatási Bizottsága június 4-én tárgyalja azt az előterjesztést, amely az iskola-összevonásra vonatkozó közgyűlési határozat hatályba lépésének időpontját 1998. szeptember 1. helyett 1997. szeptember 1.-ben tervezi megállapítani. A főpolgármester-helyettesnek az országgyűlési biztoshoz küldött tájékoztató levelében megfogalmazott álláspontja szerint mivel a közgyűlési alapdöntés tekintetében a vélemények beszerzésére vonatkozó kötelezettségének az önkormányzat eleget tett, nincs törvényes akadálya annak, hogy az igazgatási és gazdasági összevonás korábbi időpontban valósuljon meg, a Közgyűlésnek ugyanis joga van a határidő tekintetében határozatát alapos okkal módosítani. A főpolgármester-helyettestől kapott tájékoztatás szerint a határidő-módosítástól függetlenül az összevont oktatási intézmény az 1997/1998-as tanévben  két telephelyen működik tovább. A Bolyai szakközépiskolában foglalkoztatott pedagógusok munkavégzésének helye nem változik

A Fővárosi Közgyűlés 1997. július 31-i ülésén fogadta el az 1079/1997. ( VII. 31. ) számú határozatát, amely - a Fővárosi Közlönyből megállapíthatóan - a következőket tartalmazta:  "A Fővárosi Közgyűés 1997. július 31-ével a Bólyai János Textilipari Szakközépiskola és Szakmunkásképzőt  ( Budapest, Markó utca 18-20. ), mint önálló költségvetési intézményt az előterjesztés 2/12. sz. melléklete szerinti tartalommal megszünteti és a Than Károly Vegyipari Szakközépiskola, Szakmunkásképző és Gimnáziumhoz mint jogutód intézményhez integrálja és dönt 12 fő létszámleépítéséről."

1997. július 31-én kelt levelében a Bolyai János Szakközépiskola igazgatója a következő tartalmú levelet küldte el szabadságukat töltő kollégáinak: " A Fővárosi Közgyűlés Főpolgármesteri Hivatal  Oktatási Ügyosztálya folyó hó 21-én kelt és folyó hó 23-án érkezett felszólításának eleget téve -  különös figyelemmmel a Közgyűlés 1997.VII. 31-én hozott határozatára - kérem, hogy postafordultával, írásban nyilatkozni szíveskedjen arról, hogy továbbfoglalkoztatását az 1997. VIII. 1-én összevonással létrehozott Szakközépiskolában vállaja-e. " 

Az ügy jogszabályi háttere

84.§ (2) Az iskolaszék és a diákönkormányzat, szülői szervezet (közösség) jogainak megsértése esetén tizenöt napon belül a fenntartóhoz törvényességi kérelmet nyújthat be. A fenntartó döntése ellen – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – az (1) bekezdésben foglaltak szerint a bírósághoz lehet fordulni.
(3) Ha az (1)–(2) bekezdés szerinti döntést a fenntartó önkormányzat képviselőtestülete (közgyűlése) hozta, a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatalnál törvényességi ellenőrzést lehet kezdeményezni.

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról

A fenntartói irányítás:

88. § (6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a fővárosi, megyei önkormányzat – fejlesztési tervre épített – szakvéleményét.

102. § (2) A fenntartó
a) dönt a közoktatási intézmény létesítéséről, gazdálkodási jogköréről, átszervezéséről, megszüntetéséről, tevékenységi körének módosításáról, nevének megállapításáról, az óvodába történő jelentkezés módjáról, a nagyobb létszámú gyermekek egy időszakon belüli óvodai felvételének időpontjáról, az óvoda heti és éves nyitvatartási idejének meghatározásáról;
(3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek (közösségnek), az iskolai diákönkormányzatnak, a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén, illetve a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén és magyarul nevelő és oktató nevelési-oktatási intézmény esetén – ha nem rendelkezik egyetértési joggal – a helyi kisebbségi önkormányzat, helyi kisebbségi önkormányzat hiányában a kisebbség helyi szószólója, illetőleg ennek hiányában az adott kisebbség helyi egyesületének, szakközépiskola és szakiskola esetén a fővárosi, megyei gazdasági kamara véleményét.

121. § 3. pont:  aránytalan teher: ha a gyermek, tanuló az óvodai nevelést, iskolai nevelést és oktatást lényegesen nehezebb körülmények között vagy jelentős költségnövekedés mellett tudja igénybe venni, figyelembe véve a gyermek, tanuló életkorát, fogyatékosságát (pl. a változás miatt a nevelési-oktatási intézmény eléréséhez szükséges időtartam jelentősen megnövekszik; a nevelési-oktatási intézményt csak tömegközlekedési eszközzel, többszöri átszállással lehet megközelíteni);

124.§ (19) A fővárosi, megyei fejlesztési terveket legkésőbb e törvény hatálybalépését követő nyolc hónapon belül kell elkészíteni. E törvény 88. §-ának (5)–(7) bekezdésében a fejlesztési tervre vonatkozó előírásokat a közzétételtől számított tizenötödik naptól kell alkalmazni. ( E rendelkezést az 1996. évi LXII. törvény 68. §-a állapította meg. Hatályos: 1996. szeptember 1-től. ) 

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról

A közigazgatási hivatal vezetője közvetlenül maga nem függesztheti fel a törvénysértőnek tartott önkormányzati rendelet vagy határozat végrehajtását. Nem helyezheti hatályon kívül, nem semmisítheti meg az önkormányzat döntését. Törvényességi ellenőrzési jogköre nem a döntés előkészítésének jogszerűségére, hanem a már megszületett döntésre terjed ki (utólagos - a posteriori), és kizárólag figyelemfelhívásra, vagy annak eredménytelensége esetén bírósági keresetindításra szorítkozik. Azt, hogy az önkormányzati rendelet vagy határozat törvénysértő-e vagy sem, végül az Alkotmánybíróság, illetőleg a bíróságok döntik el. A hivatal törvényességi vizsgálata a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnél is kizárólag a jogszerűségre irányulhat. Ez kizárja a határozat célszerűségére vonatkozó véleménynyilvánítást. Az ilyen szempontok mérlegelése a képviselő-testületre, közvetett módon pedig a választópolgárok megítélésére tartozik. Ha jogszabály mérlegelési szempontokat állapít meg, a döntés csak akkor válik törvénysértővé, ha a döntéshozatali folyamatban mellőzték e szempontok figyelembevételét.

98. § (3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
a) szervezete, működése, döntéshozatali eljárása,
b) döntései (rendelete, határozata)
(...) megfelel-e a jogszabályoknak. 

99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében – határidő tűzésével – felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.
(2) Ha a megadott határidőn belül intézkedés nem történt, a közigazgatási hivatal vezetője kezdeményezheti:
a) az Alkotmánybíróságnál a törvénysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatát és megsemmisítését;
b) a törvénysértő határozat bírósági felülvizsgálatát;
c) a képviselő-testület összehívását a törvénysértés megszüntetésére, a képviselő-testület tisztségviselője felelősségének megállapítását.

Az érintett alkotmányos jogok 

 Alkotmány 2. § (1) bekezdés: "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam" 

Alkotmány 70/F §: "(1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg."

A művelődéshez való jog az állam olyan kultúrpolitikai törekvését, kötelezettségvállalását jelenti, amely az állampolgárok számára biztosítja a művelődés lehetőségét, sőt az állampolgárait ösztönzi tudásuk minél szélesebb körű fejlesztésére. A magyar Alkotmány által kifejezett rendelkezések azt a második világháború után megfogalmazódott gondolatot tükrözik, amely szerint a művelődés területén nem elég pusztán az államot korlátozó "tanszabadságot" deklarálni, hanem az állami cselekvésre vonatkozó igényt magában foglaló művelődési jogot is az Alkotmány rendelkezései közé kell sorolni.
Ezen érintett alkotmányos jog kapcsán tehát megállapítható, hogy annak érvényesüléséhez az állam aktív közreműködése szükséges. 

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat elsősorban azoknak a kérdéseknek a megválaszolására irányult, hogy a sérelmezett önkormányzati döntést az országgyűlési biztos érdemi vizsgálat tárgyává teheti, vagy csak a döntés meghozatalának jogszerűségére és az Alkotmány rendelkezéseivel való összhangjára kérdezhet rá. Amint azt az OBH 3193/1997. számú ügy kapcsán már kifejtettük az országgyűlési biztos a hatóságok tevékenysége, a hatályos magyar jogszabályok és az Alkotmány viszonyát vizsgálja,  ezért a fenti kérdés megválaszolása a hatályos jogi szabályozás jellegének tisztázása nélkül nem lehetséges. Az ügy jogszabályi hátterének tekinthető rendelkezések főleg eljárási jellegű szabályokat fogalmaznak meg az oktatási intézmények megszüntetésére, illetve átszervezésére vonatkozóan, a döntés érdemére vonatkozó szabályokat a jogalkotó úgy fogalmazta meg, hogy azok széles mérlegelési jogot biztosítanak  a döntéshozónak. Az ilyen jellegű szabályozás nyilván azon a megfontoláson nyugszik, hogy az oktatási intézmények fenntartásának jelentős anyagi vonzata van, ezért az átszervezésre (megszüntetésre) vonatkozó döntésnél racionális költségvetési szempontokat is figyelembe kell venni. E szempontok mérlegelése pedig esetről-esetre eltérő döntést eredményez, - figyelembe véve a helyi viszonyokat - így a jogalkotó a döntés érdemére vonatkozóan nem adhatott a mérlegelést kizáró szabályozást. Azok a szabályok tehát, amelyek az intézmény megszüntetésére, illetve átszervezésére vonatkoznak, a döntéshozó elé olyan korlátokat állítanak, amelyek a kiszámíthatóságot, a felkészülést szolgálják, vagyis végső soron a jogbiztonság tartalmi elemeiként funkcionálnak. Az előbbi megállapításokból az országgyűlési biztos vizsgálatára nézve az alábbi következtetések adódnak: A hatályos jogi szabályozás jellegének figyelembevétele mellett az országgyűlési biztos nem vizsgálhatta azokat a szempontokat, amelyeket az önkormányzat a döntés meghozatalánál mérlegelt, kizárólag a jogbiztonság elvét szolgálni hivatott eljárási jellegű rendelkezések betartását, illetve a döntés eredményét elemezhette.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a Fővárosi Közgyűlés Budapest Főváros Közoktatásfejlesztési tervét a közoktatási törvény rendelkezésében meghatározott határidőt túllépve fogadta el, azonban a fejlesztési terv részét képező szakképzési koncepció a törvény által meghatározott határidő leteltekor hatályban volt.
Megállapítottam, hogy a nevelési-oktatási intézmények átszervezésére  vonatkozó közgyűlési alapdöntést megelőzően a törvény által megkívánt egyeztetéséket lefolytatták, a végrehajtás időpontjának módosítására vonatkozó döntés meghozatala előtt azonban ilyen egyeztetésre nem került sor. A közoktatási törvény 102.§ (3) bekezdése helyes értelmezése szerint a fenntartónak nemcsak az alapdöntésre vonatkozóan, hanem a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével összefüggésben hozott valamennyi döntést megelőzően le kell folytatni a vélemények beszerzését célzó eljárást. A jogbiztonság alkotmányos alapelvének része a hatályos jogszabályok jogalkalmazók általi betartásának kötelezettsége is. Amikor a fenntartó nem tett eleget a vélemények beszerzésére vonatkozó kötelezettségének a végrehajtás időpontjának módosítására vonatkozó döntés meghozatala előtt, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okozott a jogbiztonság vonatkozásában.
Az igazgatási és gazdasági összevonással egy jogutód szaközépiskola jött létre, a diákok tanulói jogviszinya fennmaradt. Az iskola-összevonás tervezettnél korábbi megvalósítása nem okozott alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmet a művelődéshez való jog vonatkozásában.
Tekintettel arra, hogy az országgyűlési biztos hatásköre az iskola-fenntartó döntésének munkajogi jellegű elemeire illetve ilyen jellegű következményeire nem terjed ki, a panasz ezen részeit érdemben nem vizsgálhatom. 
A vizsgálat során megállapítottam, hogy Budapest Közigazgatási Hivatala a jogszabályok előírásainak megfelelően járt el, amikor az általa is feltárt eljárási jellegű jogszabálysértés ( csoportos létszámleépítésre vonatkozó rendelkezések megsértése ) és az iskola-összevonásra vonatkozó közgyűlési határozat törvényességére  vonatkozó vizsgálat közötti összefüggés hiányának megállapítása után a feltárt jogszabálysértésre vonatkozóan nem határozott meg jogi következményeket, tekintettel arra, hogy annak vizsgálata nem tartozott a hatáskörébe. 

Kezdeményezés

Az állampolgári jogok országgyűlési bizotsáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-a a következő rendelkezést tartalmazza:
" 21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.
(2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.
(3) Ha a megkeresett szerv a kezdeményezéssel nem ért egyet a (2) bekezdésben megjelölt határidőn belül köteles azt véleményével ellátva felügyeleti szervéhez felterjeszteni. A felügyeleti szerv a felterjesztés kézhezvételétől számított harminc napon belül köteles állásfoglalásáról, illetőleg a megtett intézkedésről az országgyűlési biztost értesíteni.
(4) A felügyeleti szerv, illetve az országgyűlési biztos további eljárására egyebekben a 20. § (1)–(3) bekezdésében foglaltak megfelelően irányadóak azzal, hogy az országgyűlési biztos arról értesíti a felügyeleti szervet, hogy a kezdeményezést változatlan vagy módosított formában ajánlásként tartja-e fenn."
A fenti rendelkezés alapján a megállapított alkományos jogokkal összefüggő visszásság jövőbeni elkerülése érdekében felkérem Budapest Főváros Főpolgármesterét, hívja fel a Fővárosi Közgyűlés figyelmét arra, hogy a közoktatási intézmények megszüntetésével, átszervezésével kapcsolatos valamennyi döntés előtt folytassa le a közoktatási törvény által előírt vélemények beszerzését célzó eljárást. 

Budapest, 1998. december 21.

Gönczöl Katalin