OBH 5569/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása :

Panaszos kifogásolta, hogy részarány tulajdonának kiadására máig nem kerül sor.

Vizsgálatot az Alkotmányban rögzített tulajdonhoz való jog érintettsége és a jogorvoslati jog sérelmének gyanúja miatt indítottam.

A megállapított tényállás:

A panaszos Tsz használatában levő földet örökölt. A földhivatal, a ceglédi 8/1330 sz. Tsz különlapra, 1320 m2 nagyságú 4,59 AK értékű szőlő művelési ágú külterületi földre  1993. január 6-án jegyezte be panaszos tulajdonjogát. Panaszos 1995 júliusában a Ceglédi Önkormányzat Jegyzőjének segítségét kérte földje kiadásának ügyében. A panaszos levelét a jegyző továbbküldte az illetékes Ceglédi Földkiadó Bizottsághoz. Panaszos választ nem kapott, így 1995 októberétől a Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalhoz írt több levelet kérve, hogy mint felettes szerv kényszerítsék döntésre a Földkiadó Bizottságot. A Földművelésügyi Hivatal 1995 decemberében a hatásköre hiányáról, 1996. júniusában arról tájékoztatta panaszost, hogy a Földkiadó Bizottságot szerint, eddigi levelei földkiadási kérelemnek nem minősíthetők, és így kérelem hiányában dönteni nem tudnak ügyében. A Földművelésügyi Hivatal javaslatára panaszos  1996. június 22-én ismét kérte örökölt földje természetben kiadását. A  jogszabály értelmében 1996 december 31-ig működő Földkiadó Bizottság határozatot már nem hozott az ügyben. A vizsgálat ideje alatt, az FM Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatala a 105/1997 sz. határozattal osztatlan közös tulajdonba kiadta panaszos részére a 4, 59 AK földet.

Alkalmazandó jogszabályok:

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól 

3. § (1) A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
.. (6) Ezt a törvényt a honvédelmi, a külkereskedelmi igazgatási, a társadalombiztosítási, az adó-, jövedéki és vámigazgatási, az iparjogvédelmi ügyekben, továbbá a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról és a versenykorlátozásról, az árak megállapításáról, a biztosítóintézetekről és a biztosítási tevékenységről, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról, az értékpapírok forgalomba hozataláról, a befektetési szolgáltatásokról és az értékpapír-tőzsdéről, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról, valamint a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvényben meghatározott, valamint az atomenergia alkalmazása körébe tartozó tevékenységekre vonatkozó ügyekben akkor kell alkalmazni, ha jogszabály másként nem rendelkezik.
(7) E törvény hatálya a szabálysértési és az állampolgársági eljárásra nem terjed ki.
(8) A (6) és (7) bekezdésben nem említett államigazgatási eljárásokra vonatkozó jogszabályok e törvény rendelkezéseitől csak akkor térhetnek el, ha ezt e törvény megengedi.

15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről /Ptk/

99. § A tulajdonos jogosult a dolgot használni és a dologból folyó hasznokat szedni, viseli a dologgal járó terheket és a dologban beállott azt a kárt, amelynek megtérítésére senkit sem lehet kötelezni.

141. § A dolog hasznai a tulajdonostársakat tulajdoni hányaduk arányában illetik meg; ilyen arányban terhelik őket a dolog fenntartásával járó és a dologgal kapcsolatos egyéb kiadások, a közös tulajdoni viszonyból eredő kötelezettségek, és ugyanilyen arányban viselik a dologban beállott kárt is.

1993. évi II. törvény a földrendező és a földkiadó bizottságokról

5. § (1) A földkiadási eljárás a részarány-földtulajdonos kérelmére indul. A földkiadási kérelmet a részarány-földtulajdonos e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül nyújthatja be a földjét használó szövetkezet gazdálkodási területén működő földkiadó bizottságnál.
(2) A földkiadási kérelmet írásban kell benyújtani. A kérelemnek tartalmaznia kell a tulajdonos személyi adatait (név, leánykori név, névváltozást megelőző név, születési hely, idő, anyja neve) és lakcímét.
(3) A tulajdonos a kérelemben megjelölheti, hogy a szövetkezet gazdálkodási területén melyik településen és a településen belül a magánszemélyek részarány-földtulajdonának kielégítésére elkülönített földalapok közül melyikből és melyik földrészlet terhére kéri földkiadási kérelme teljesítését. Arra az esetre, ha a kérelem a megjelölt település területén nem lenne teljesíthető, a tulajdonos megjelölheti, hogy a földkiadó bizottság a szövetkezet gazdálkodási területén lévő településeket milyen sorrendben vegye figyelembe kérelmének átsorolásakor. Ha a tulajdonos a részére kiadásra kerülő föld önálló ingatlanná alakítását is kéri, nyilatkoznia kell arról, hogy vállalja annak költségeit.

9/B. § (1) Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz.
(2) Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el.
(3) A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz. Az iratok megőrzéséről az FM hivatal gondoskodik. 

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése: " A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Egyéb:
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) ÁB. számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le:  

Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt – még a kérelemre indult eljárásokban sem – az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát – a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán – kikényszeríthesse. 
Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A döntés hiánya miatt nem nyújthat be fellebbezést, s nem kérhet bírósági felülvizsgálatot sem. Ezen jogorvoslati eszközök igénybevételét ugyanis a törvények – kiemelten az Áe. 62., 71. és 72. §-ai – csak a már meghozott határozat megtámadása céljából teszik lehetővé.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás – adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama – előre kiszámítható legyen. 
Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához.

A vizsgálat megállapításai:

A becsatolt iratokból nem állapítható meg, hogy a panaszos az 1993. évi II. törvény 5. §-ában írt határidőn belül adott-e be földkiadási kérelmet. A panaszos is csak tárgyalásokat említ.  Csak az 1993 március 25-ig beadott kérelemnél kellett a földkiadó bizottságnak lehetőség szerint a kérelemben megjelölt táblában  és részben kiadni  - a törvényben meghatározott eljárási rend szerint - a részarány tulajdont. Az 1993 március 25-i határidő elmulasztása után a panaszos már nem választhatta meg a kiadandó részarány-tulajdona művelési ágát, helyét.

A Földkiadó Bizottságok megszűnése után 1997 év januárjától a Földművelésügyi Hivatalnak kellett volna a panaszos ügyében eljárni. Mivel az 1993. évi II.törvény 9/A § az FM hivatalhoz áttett ügyek intézésére külön határidőt nem állapított meg, az Áe 15.§-ában rögzített eljárási határidőn belül kellett volna az FM hivatalnak határozatot hozni. 
A hivatal a 30 napos határidőt nem tartotta be. Mulasztásával megsértette a jogbiztonság alapelvét, és a tulajdonhoz való alkotmányos joggal összefüggésben is visszásságot okozott

A vizsgálat ideje alatt a vonatkozó jogszabályok értelmében az FM Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatala sorsolás alapján a 105/1997 sz. határozattal osztatlan közös tulajdonba kiadott a panaszos részére a ceglédi 01037/15 hrsz-ú gyep, szántó művelési ágú táblából 960/19965 tulajdoni  hányadként 4,59 AK földet. Az FM hivatal mulasztásával okozott alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot megszüntette.
 
A jogerős határozatot az FM hivatal 1998. február 2-án megküldte a földhivatalnak. 
 A földhivatal sem tudta tartani a törvényben meghatározott eljárási határidőt, részben a megosztási vázrajz készítése miatt. 
A földhivatal mulasztásával okozott alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot megszüntette azzal, hogy vizsgálatunk hatására 1998. október 1-jén meghozta a Földművelésügyi Hivatal 105/1997 sz. földkiadási határozata alapján a 31747/98. sz. tulajdonjog bejegyzési határozatát.

Mindezek alapján megállapítottam, hogy az FM hivatal a vonatkozó jogszabályok szerint adta ki panaszos részarány-tulajdonát. A földhivatali bejegyzés után a panaszos a Ptk-ban rögzítettek szerint rendelkezhet tulajdonával, azt el is adhatja. Elidegenítéshez szükséges a tulajdonos társai hozzájárulása is.

Mivel a mulasztással okozott alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot a hivatalok megszüntették, kezdeményezéssel illetve ajánlással nem élek.

Budapest, 1998. október 26.

Dr. Polt Péter