OBH 5547/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának részjelentése
Ügyintéző: dr. Németh Andrea

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához érkezett panaszbeadvány miatt az országgyűlési biztos megkereste a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőségt. A Felügyelőség a mai napig sem az 1998. október 20-án, sem az 1999. február 4-én kelt leveleimre nem reagált.

Az ÁNTSZ III. ker. Intézetének 1998. október 21-én kelt levelében felkérte a  KDV Felügyelőséget zajkibocsátási határérték műszeres ellenőrzésére, és kérte, hogy a vizsgálat eredményeiről a Felügyelőség tájékoztassa az országgyűlési biztost is. Ez utóbbi sem érkezett meg.

Az 1993. évi LIX. törvény 18. §. (2) bekezdése értelmében: "Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti." A 18. § (4) bekezdése értelmében: "Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügyben bármely szervtől vagy annak munkatársától írásbeli magyarázatot, nyilatkozatot vagy véleményt kérhet." 

Az Alkotmány 32/B. § (1) bekezdése értelmében: "Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen."

A KDV Felügyelőség sorozatos mulasztásával akadályozza az országgyűlési biztost az Alkotmányban biztosított feladatainak végrehajtásában. Az 1993. évi LIX. tv. 20. § (1) bekezdése értelmében: "Ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének."

Ajánlás

Az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított jogommal élve a következő ajánlást teszem:

Felkérem a Főosztályvezető Asszonyt, hogy gondoskodjon az országgyűlési biztos jogszabályon alapuló kérésének teljesítéséről, és álláspontjáról, intézkedéseiről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1999. április 28.

Gönczöl Katalin

OBH 5547/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Németh Andrea

Az eljárás megindítása

A panaszos sérelmezte a III. ker. Önkormányzat határozatait és eljárását a szomszédos telken működő asztalos műhely tevékenységével kapcsolatban.

A vizsgálat a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, a tulajdonhoz való alkotmányos emberi jog érintettsége miatt indult.

Alkalmazott jogszabályok
12/1983. (V. 12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről
4. § (1) A zaj- és rezgésvédelmi követelményeket a területrendezési tervekben érvényre kell juttatni. A környezetbe zajt, illetve rezgést kibocsátó és a zajtól, illetőleg rezgéstől védendő létesítményeket úgy kell tervezni, egymáshoz viszonyítva elhelyezni, hogy a zaj és a rezgés ne haladja meg a megengedett zaj-, illetőleg rezgésterhelési határértékeket.
5. § Zajt, illetve rezgést előidéző új üzemi létesítményt, berendezést, technológiát, telephelyet és egyéb helyhez kötött külső zajforrást (a továbbiakban együtt: üzemi létesítmény) csak olyan módon szabad tervezni, létesíteni, üzembe helyezni, meglevőt pedig bővíteni, felújítani, korszerűsíteni, valamint építési munkát végezni, hogy azok rendeltetésszerű használata, illetőleg az építési munka végzése során keletkező zaj a területre, illetve rezgés a létesítményre megengedett zaj- és rezgésterhelési határértéket ne haladja meg.
9. § (1) A zajkibocsátási határérték megállapítására irányuló kérelemben ismertetni kell a zajforrásokat, a helyszíni viszonyokat, a zaj csökkentésére tervezett megoldásokat, azok várható eredményét, valamint a zajkibocsátási határérték megállapításához szükséges egyéb adatokat.
(2) A zajkibocsátási határértéket az összes üzemi és építési zajforrás figyelembevételével úgy kell megállapítani, hogy a környezetbe jutó zaj a megengedett zajterhelési határértéket ne haladja meg.
25. § Zaj- és rezgésvédelmi ügyekben az első fokú környezetvédelmi hatósági jogkört:
a) szolgáltató tevékenységet ellátó új és működő üzemi létesítmény esetén a 15. § (1) és (2) bekezdése alapján indult ügyekben a polgármester, a 6. § (1) bekezdés, a 12. § (1) bekezdés, a 13. § (2) bekezdés és a 21. § alapján indult ügyekben a jegyző;
b) egyéb üzemi létesítmény esetén a területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőség,
c) szolgáltató és egyéb tevékenységet egyaránt ellátó üzemi létesítmény esetén a felügyelőség
gyakorolja.

A megállapított tényállás

I. A panaszos beadványában kifogásolta, hogy a szomszédos telken működő asztalos műhely tevékenységével járó zaj és por súlyosan zavarja nyugalmukat.

Kifogásolta, hogy a műhely építése is és tevékenysége is engedély nélkül történt. Állítása szerint az önkormányzat 10.000. FT. bírságot kiszabott az üzemeltetőre, ennek ellenére az építkezés tovább folytatódott. 

A panaszos az építkezéssel kapcsolatban többször fordult az önkormányzathoz, mert az építkezés és a műhely tevékenysége lakhatását zavarta. 

Műszaki szakértői vélemény készült 1996. december 12-én az Impala Kft. által működtetett asztalos műhely környezeti zajviszonyairól. A szakvélemény szerint a műhely működése környezetére nem veszélyes, a vonatkozó jogszabály előírásainak megfelel.

1997. július 8-án műszaki szakértői vélemény készült a Bartalis Kft. által üzemeltetett asztalos műhely környezeti zajviszonyairól. A szakvélemény szerint a műhely működése környezetére nem veszélyes, a vonatkozó jogszabály előírásainak megfelel.

Az Önkormányzat Építési és Hatósági Ügyosztály 1997. január 23-án zajmérést végeztetett, mely során megállapítható volt, hogy a zajvédelmi előírások csak abban az esetben érvényesülnek, ha valamennyi nyílászáró zárt állapotban van. Ezért felszólították az üzemeltető társaságot, hogy a műhelyben a tevékenységet csak zárt nyílászárók mellett végezzék, és az ajtókra önműködően csukódó berendezést szereljenek fel (1997. február 24.). 

Az Önkormányzat Építési és Hatósági Ügyosztályának 1997. augusztus 14-én kelt határozatával az ügyet áttette a Közép-Duna-Völgyi Környzetvédelmi Felügyelőséghez.

A III. ker. Önkormányzat jegyzőjének tájékoztatása szerint a Kereskedelmi és Közellátási Ügyosztály 1998. február 27-én helyszíni ellenőrzést tartott a kifogásolt asztalos műhelyben, ahonnan minden gép üzembehelyezése ellenére, a panaszos lakásában az üzem által kibocsátott zaj nem volt észlelhető. A jegyző tájékoztatása kiterjedt arra is, hogy a kft. szakhatósági engedélyekkel rendelkezik, annak ellenére, hogy a panaszos több hatóságnál feljelentést tett, melyek ellenőrzésük során bezárásra okot adó körülményeket nem találtak. A jegyző tájékoztatása szerint amikor a panaszos a házát megvásárolta, az asztalos műhely már működött.

II. A Felügyelőség 1996. december 10-én hatósági ellenőrzést végzett lakossági panaszkivizsgálás céljából a Pusztakúti u. 69. sz. alatt működő asztalos műhelyben. A vizsgálatról készült jegyzőkönyv tartalma szerint az asztalos műhely üzemeltetőjének 15 napon belül zajkibocsátási határérték megállapítása iránti kérelmet kellett benyújtani. (Ennek a felhívásnak a kötelezett eleget tett.) A jegyzőkönyv megállapításai szerint 1983-óta működik asztalos műhely a Határ u. 70. sz. alatt. 1995. novembere óta az asztalos műhely tovább bővült a szomszédos telken (Pusztakúti u. 69.)

A KDVF az Impala Design Kft. kérésére a KF: 30.296/1997. sz. (1997. január 24.) és a Bartalis és Társa Kft. kérésére a KF: 39.271/1997-2. sz. (1997. szeptember 19.) határozatában megállapította a társaságok által üzemeltetett asztalos műhelyek zajkibocsátási határértékeit.

A KF: 30.296/1997. sz. határozatot a Felügyelőség a 30.565./1997-II. sz. határozatával módosította, majd ezt a határozatot adminisztrációs hibára hivatkozva kijavította (1997. július 21.).

A Felügyelőség 1997. szeptember 19-én hatósági ellenőrzést végzett lakossági panaszkivizsgálás céljából a Határ út 70. sz. alatt működő asztalos műhelyben. A vizsgálatról készült jegyzőkönyv tartalma szerint az asztalos műhely üzemeltetője 1997. március 1-óta a Bartalis és Társai Kft.

III. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának részjelentése (1999. április 28.) megállapította, hogy a KDV Felügyelőség az országgyűlési biztos több megkeresését nem teljesítette, így sorozatos mulasztásával akadályozta az országgyűlési biztost az Alkotmányban biztosított feladatainak végrehajtásában. Az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság orvoslására tett ajánlást a KDV Felügyelőség felügyeleti szerve, a Környezet és Természetvédelmi Főfelügyelőség elfogadta.

A vizsgálat megállapításai

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálata megállapította, hogy a III. ker. Önkormányzat eljárása és határozatait alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem okozott.

Az iratokból megállapítható, hogy az asztalos műhely a működéshez szükséges engedéllyel, szakhatósági hozzájárulásokkal rendelkezik. A szakhatóságok a hozzájárulás megadása kapcsán helyszíni ellenőrzést tartottak, a működés megtiltására illetve beszüntetésére okot adó körülményt nem találtak.

Az asztalos műhely működésével kapcsolatban több zajkibocsátási határértéket megállapító határozat született (KF: 30.296/1997., 39.271/1997-2., 30.565/1997-II.,). A határértékek betartását ellenőrző vizsgálatok során (1996. december 10., 1997. január 23., 1997. december 19., 1998. február 27.) az ellenőrző hatóság a jogszabályi előírások megsértését, a meghatározott határérték túllépését egy esetben sem állapította meg. 

Az asztalos műhely környezeti viszonyairól készült műszaki szakértői vélemények (1996. december 12., 1997. július 8.) megállapításai szerint az asztalos műhely működése a környezetre nem veszélyes, a vonatkozó jogszabály előírásainak megfelel. 

A vizsgálat megállapította, hogy alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság az asztalos műhely működésével kapcsolatos hatósági eljárás során nem történt.

Budapest, 1999. július 23.

Gönczöl Katalin