OBH 5533/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző:  dr. Kiss Anikó

Tárgy: Polgármesteri Hivatal eljárása

Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez írt panaszában sérelmezte, hogy a polgármesteri hivatalhoz intézett beadványai ügyében csak meghallgatásokra, jegyzőkönyvek felvételére került sor, de az ügyben érdemi határozat nem született.

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

1991-ben panaszos fia panaszos és a többi tulajdonostárs hozzájáruló nyilatkozata mellett építési engedélyt kapott arra, hogy a közös tulajdonban lévő telken fagylaltozót létesítsen. Panaszos fia a fagylaltozó felépítését követően eszpresszó működtetésére kapott engedélyt. 1996-ban azonban panaszos fia az üzlethelyiséget bérbe adta, ezért panaszos az építéshez és működtetéshez adott korábbi hozzájárulását a polgármesteri hivatalhoz intézett nyilatkozatában visszavonta, és az épület lebontását, valamint a működési engedély visszavonását kérte arra hivatkozással, hogy nem hajlandó egy idegennek ugyanolyan előnyöket biztosítani mint a fiának. A polgármesteri hivatal tekintettel arra, hogy a panasz alapját elsősorban egy családi ellentét képezi megkísérelte a felek kibékítését, ez azonban nem vezetett eredményre. A polgármesteri hivatal panaszos kérelmeire tájékoztatást ugyan adott, azokat azonban nem bírálta el, így panaszos kérelmei tárgyában határozat nem született.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

2. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.:

2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
(3)
(4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.
(5) Az államigazgatási eljárásban mind a magyar, mind a külföldi ügyfelek a törvény előtt teljes egyenlőséget élveznek, és ügyeiket minden megkülönböztetés és részrehajlás nélkül kell elintézni. Az államigazgatási eljárásban anyanyelvét szóban és írásban mindenki használhatja. A magyar nyelv ismeretének hiánya miatt senkit nem érhet hátrány.
(6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
(7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.

13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.

15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
(3) Ha a felettes szerv a mulasztó közigazgatási szerv helyett azonos hatáskörű másik szervet jelöl ki az eljárásra, az elintézési határidő a kijelölésnek az eljáró szervhez érkezésekor kezdődik.
(4) A felettes szerv eljárása esetén az elintézési határidő az iratoknak a felettes szervhez érkezésekor kezdődik. A közigazgatási szerv a felettes szerve intézkedésének kézhezvételétől számított öt napon belül köteles az iratokat felterjeszteni.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be.
(2) A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előírt mellékletet. Mellékletként az ügyféltől nem lehet olyan adat igazolását kérni, amelyet a közigazgatási szerv jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásának tartalmaznia kell [27. § (3) bek.].
(3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
(4) A magánszemély az elsőfokú eljárás megindítására irányuló kérelmét az eljárásra hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szerven kívül a lakóhelye vagy munkahelye szerint illetékes jegyzőnél is előterjesztheti.

42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

A vizsgálat megállapításai:

A jelenlegi jogi szabályozás szerint nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A döntés hiánya miatt nem nyújthat be fellebbezést, s nem kérhet bírósági felülvizsgálatot sem. Ezen jogorvoslati eszközök igénybevételét ugyanis a törvények csak a már meghozott határozat megtámadása céljából teszik lehetővé. A közigazgatási szerv kártérítési felelősségének bírósági megállapításából eredő fenyegetettsége ugyan valamelyest a határozat túlzott késedelem nélküli kiadására ösztönöz, de nem általánosan. A kár megtérítésére irányuló követelés ugyanis legfeljebb a mulasztás következményeként keletkezett kár utólagos igénylésére nyújt lehetőséget, magának a jogellenes helyzetnek a megszüntetésére nem. Az Alkotmányban biztosított kérelem előterjesztéséhez való jog egyúttal, a hatóság oldaláról egy a kérelem elbírálására vonatkozó kötelezettséget is jelent. Ezt a követelményt konkretizálja az Áe. 42. §-a, ami kimondja, hogy a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. A határozatok meghozatala során a közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidő betartásának garanciális jelentősége van.  
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben az önkormányzat feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézése - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga érvényesülésének garanciája, a közigazgatási szervek alkotmányos kötelessége, hogy az a hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben, az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Mindezek alapján megállapítom, hogy Dunaharaszti Polgármesteri Hivatala azzal, hogy panaszos kérelmeit nem bírálta el, azokban határozatot nem hozott, az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati, és az Alkotmány 64. §-ában biztosított kérelem előterjesztéséhez való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Ajánlás:

A fentiekben megállapított alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében az 1993. évi LIX. tv. 21.§-a alapján a következő kezdeményezést teszem:

Felkérem Dunaharaszti jegyzőjét, hogy panaszos kérelmei tárgyában hozzon határozatot.

Budapest, 1999. október 11.

Dr. Polt Péter