OBH 5440/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Németh Andrea

Az eljárás megindulása

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, sérelmezve Csépa Község Önkormányzatának eljárását.

A vizsgálat a szociális biztonsághoz való jog érintettsége miatt indult.

A megállapított tényállás

A panaszos nehéz szociális körülmények között él családjával. Kisebb megszakításokkal 1992. óta munkanélküli, felesége rokkantnyugdíjas. Nehéz anyagi helyzetben élnek, három kiskorú gyermekük nevelése, iskoláztatása nagy gondot jelent. 

Beadványában sérelmesnek tartotta, hogy:

1. - három gyermeke helyett csak egy gyermek után kapott rendszeres nevelési segélyt, és a beiskolázási segélyből ugyanannyit kapott, mint más magasabb jövedelemmel rendelkező személy, valamint a gyermekek kollégiumi étkeztetéséhez nem járult hozzá az önkormányzat,

2. - az önkormányzat letelepedésükkor nem részesítette őket letelepedési segélyben,

3. - a részére felajánlott közhasznú munka segédmunka és nem betanított munka volt, amit véleménye szerint nem lett volna köteles elvállalni, ennek ellenére a munka elfogadására állítása szerint azért került sor, mert nem felajánlották a munkát, hanem "kötelezővé tették" az elfogadását,

4. - kiváltotta a vállalkozói engedélyt, ezt követően hiába várta a helyszíni ellenőrzést és így véleménye szerint az önkormányzat eljárása hiúsította meg vállalkozói tevékenységét,

5. - gyermekek után járó lakásépítési kedvezményre a hatóság felvilágosítása értelmében nem jogosult.

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

34. § (3) Szünetel a munkanélküli jövedelempótló támogatás folyósítása, ha a munkanélküli
f) a 34/A. § szerinti együttműködést nem vállalónak minősül.
34/A. § (1) Együttműködést nem vállalónak minősül az a munkanélküli, aki
b) az önkormányzat által felkínált megfelelő közhasznú munkát vagy az önkormányzat közreműködésével felajánlott egyéb megfelelő munkahelyet nem fogadja el, vagy e foglalkoztatást a munkáltató rendkívüli felmondással vagy a rendkívüli felmondásnak az Flt. 58. §-a (6) bekezdésének b) pontjában szabályozott módon szüntette meg;
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjának alkalmazásában a munkahely akkor megfelelő, ha a felajánlott munkahely közhasznú munka
a) a munkanélküli szakképzettségének, illetve iskolai végzettségének, vagy annál eggyel alacsonyabb szintű végzettségnek, valamint az Flt. 25. §-a (2) bekezdésének b) és d) pontjában foglaltaknak megfelel.

45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható.
(2) Az átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel. Az alkalmankénti segély gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjaként is megítélhető. A havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelemkiegészítő támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként, továbbá az önkormányzat rendeletében meghatározott más ellátási formaként is nyújtható.

115/A. § (1) (Hatályos 1996. december 31-ig.) A gyermekek napközbeni ellátása keretében biztosított étkeztetés (a továbbiakban: gyermekétkeztetés) személyi térítési díjának megfizetésére a szülői felügyeleti joggal rendelkező törvényes képviselő köteles.
(2) A gyermekétkeztetés intézményi térítési díjának alapja az élelmezés nyersanyagköltségének egy ellátottra jutó napi összege.
(3) A gyermekétkeztetésért fizetendő személyi térítési díj a (2) bekezdés szerinti összegnek az általános forgalmi adóval növelt összege és az igénybe vett étkezések számának szorzata.
(4) Gyermekétkeztetés esetén
a) a diákotthonban, kollégiumban - ideértve a gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményeket is - elhelyezett
aa) gyermek,
ab) alapfokú művészetoktatási intézményben tanuló,
ac) általános iskolai tanuló
után az intézményi térítési díj 50%-át;
b) a kollégiumban, diákotthonban, szakmunkásotthonban - ideértve a gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményeket is - elhelyezett és externátusi ellátásban részesülő
ba) szakmunkásképző iskolai és szakiskolai tanuló,
bb) gimnáziumi, szakközépiskolai tanulók
után az intézményi térítési díj 30%-át;
c) a három- és többgyermekes családoknál gyermekenként az intézményi térítési díj 50%-át;
d) a fogyatékos gyermek és fogyatékos tanuló után az intézményi térítési díj 30%-át kedvezményként [az a)-d) pont alattiak a továbbiakban: normatív kedvezmény] kell biztosítani. A normatív kedvezmény csak egy jogcímen vehető igénybe.

(5) A normatív kedvezmény összegét a kedvezményre jogosult gyermek, tanuló lakóhelye szerint illetékes önkormányzat a gyermek nevelését, oktatását végző közoktatási intézmény, valamint a gyermekek napközbeni ellátását biztosító intézmény részére - az intézmény igénybejelentése alapján - havonta átutalja.

1996. évi CXXIV. törvény a Magyar Köztársaság 1997. évi költségvetéséről

91. § (1) Ez a törvény - a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével - 1997. január 1-jén lép hatályba.

92. § (1) A törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti:
2. a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló - módosított - 1993. évi III. törvény 31. §-ának a) pontja és a 115/A. § (5) bekezdése,

Munkaügy a közszolgálatban, Első rész 7/b. pont
(Hatályon kívül helyezett jogszabály)

A pályakezdő orvost, aki községben vállal főfoglalkozású orvosi állást, egyszeri letelepedési hozzájárulás illeti meg, amelynek összegét az ellátandó munkakör körülményei és a lakossági ellátás érdekei figyelembevételével állapítják meg.  Az éves költségvetésben biztosított előirányzatoktól függően letelepedési segély adható bíráknak és igazságügyi alkalmazottaknak,  valamint az ügyészeknek és ügyészségi alkalmazottaknak is.

1991. évi IV. törvény a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról

25. § (2) Az (1) bekezdés d) pontjában előírt feltételek alkalmazásában a munkahely akkor megfelelő, ha
a) a munkanélküli képzettségi szintjének, vagy a munkaügyi központ által felajánlott és a képzettségi szintnek megfelelő képzési lehetőség figyelembevételével megszerezhető képzettségének, illetőleg az általa utoljára legalább hat hónapig betöltött munkakör képzettségi szintjének megfelel.

1990. évi V. törvény az egyéni vállalkozásról

8. § (1) Az egyéni vállalkozó tevékenységét csak akkor kezdheti meg, ha a vállalkozói igazolványát megkapta.

106/1988. (XII. 26.) MT rendelet a lakáscélú támogatásokról

2. § (1) Lakásépítés, -vásárlás céljára, a méltányolható lakásigény kielégítésére az építtetőt (vásárlót) az általa eltartott, vele közös háztartásban élő gyermekek és egyéb eltartott családtagok után az építési költség (eladási ár) megfizetéséhez vissza nem térítendő állami juttatásként lakásépítési kedvezmény (a továbbiakban: kedvezmény) illeti meg. A kedvezmény – a (2) bekezdés d) pontjában foglaltak kivételével – csak új lakás építésére (vásárlására) vehető igénybe közvetlenül vagy a használt lakás eladója útján közvetetten.
(4) A kedvezmény összege gyermekenként 200 000 forint, kivéve az építtetővel – vásárlóval együtt költöző, a kölcsönszerződés megkötésének időpontjában meglévő (1) bekezdés szerinti, illetőleg (5) 
bekezdés alapján számításba vett második és harmadik gyermeket, akik után a kedvezmény összege gyermekenként 1 000 000 forint.
(7) A kedvezmény összege az építési költség (eladási ár) 65%-át nem haladhatja meg.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem tárt fel.

1. A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzattól csak egy gyermeke után kapott rendszeres nevelési segélyt valamint a beiskolázási segélyből ugyanannyit kapott, mint más magasabb jövedelemmel rendelkező személy. 
Az 1993. évi III. törvény 45. § (2) bekezdése értelmében havi rendszerességgel adott átmeneti segély rendszeres nevelési támogatásként is, valamint segély az önkormányzat rendeletében meghatározott más ellátási formaként is nyújtható. A segély juttatásának feltételei, módja, a költségvetési keret meghatározása az önkormányzat hatáskörébe tartozik. A panaszos segély iránti kérelmének elutasítása a költségvetésben biztosított szociális keret kimerülésére hivatkozva nem okozott alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot. A család 1997. januárjától egy gyermek után részesült rendszeres nevelési segélyben. 1997. novemberétől a gyermekvédelmi támogatás három gyermek részére került megállapításra. 
Nem okozott alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az sem, hogy az önkormányzat - törvényben biztosított hatáskörében eljárva - a beiskolázási segély összegét egységesen határozta meg, és nem a szociális körülmények alapján.
A panaszos arra vonatkozó kifogásával kapcsolatban, hogy gyermekei étkeztetéséhez az önkormányzat nem járult hozzá, a vizsgálat megállapította, hogy 1997. január 1-től nincs jogszabályi lehetőség az iskoláknál étkeztetést igénybe vevő tanulók után nyújtott normatív kedvezmények összegének megtérítésére.

2. A vizsgálat a letelepedési segélyt érintő panasszal kapcsolatban megállapította, hogy a már korábban hatályon kívül helyezett illetve a jelenleg hatályos jogszabályok értelmében sem jogosult a panaszos letelepedési segélyre. A hatályon kívül helyezett jogszabály értelmében egyszeri letelepedési hozzájárulás csak azt a pályakezdő orvost illette meg, aki a községben főfoglalkozású orvosi állást vállalt. A hozzájárulás összegét az önkormányzat állapította meg. Ezenkívül adható volt letelepedési segély bíráknak, igazságügyi alkalmazottaknak és ügyészeknek, ügyészségi alkalmazottaknak is. A hatályos jogszabályok szintén csak ezt a kört részesítik letelepedési hozzájárulásban. A panaszos a fentiek értelmében nem részesülhet letelepedési segélyben. 

3. A vizsgálat a panaszos közhasznú munkát érintő kifogásával kapcsolatban megállapította, hogy a közhasznú munkára különböző rendelkezések vonatkoznak jövedelempótló támogatásban részesülők illetve munkanélküli járadékban részesülők esetén. Az 1993. évi III. törvény 34. §-a értelmében szünetel a munkanélküli jövedelempótló támogatásának folyósítása, ha a munkanélküli együttműködést nem vállalónak minősül. A munkanélküli együttműködést nem vállalónak minősül, ha a megfelelő közhasznú munkát - ami szakképzettségének, iskolai végzettségének, illetve annál eggyel alacsonyabb szintű végzettségnek felel meg - nem fogadja el. A panaszos (aki felszolgáló szakképesítéssel rendelkezik) a részére felajánlott közhasznú munkát köteles volt elfogadni, különben nem minősült volna együttműködőnek, és a jövedelempótló támogatásának szüneteltetésére került volna sor. Nem okozott alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az önkormányzat eljárása a közhasznú munkáról való intézkedéssel összefüggésben.

4. Nem okozott alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az önkormányzat eljárása a vállalkozói engedély kiadásával kapcsolatban. A panaszos sérelmezte, hogy a vállalkozói engedély kiadását követően több hónapon keresztül hiába várta a hatóság megjelenését a helyszínen, így nem tudta elkezdeni a munkát, ami számára veszteséget okozott. Az 1990. évi V. törvény 8. §-ában meghatározottak szerint az egyéni vállakozói tevékenység megkezdéséhez a vállalkozói igazolvány kiváltása szükséges, az igazolvány birtokában meg lehet kezdeni a vállakozói tevékenységet.

5. A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos a 106/1988. Mt rendelet 2. §-a értelmében nem jogosult a gyermekek után járó lakásépítési kedvezményre. A rendelet meghatározza, hogy a  kedvezmény összege nem haladhatja meg az építési költség (eladási ár) 65 %-át. A panaszos az előírásnak megfelelő összegű saját tőkével nem rendelkezett.

A vizsgálat a panaszos által kifogásoltakkal kapcsolatban alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapított meg, ezért ajánlással nem éltem.

Budapest, 1999. május 28.

Dr. Polt Péter