OBH 5428/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

Panaszos Hivatalomhoz intézett levelében sérelmezte, hogy házukban az egyik lakó a közvetlen szomszédok hozzájárulása nélkül tart kutyát a lakásában, ennek ellenére a jegyző a lefolyatott szabálysértési eljárás során az ebtartót csak figyelmeztetésben részesítette, holott az önkormányzat állattartási rendelete szerint az ebet ebben az esetben el kell távolítani. 

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

Panaszos az ebtartás szabályainak megsértése miatt feljelentést tett lakótársa ellen. A feljelentés alapján szabálysértési eljárás indult, melynek során az elkövetőt a szabálysértés csekély foka miatt figyelmeztetésben részesítették. Panaszos az első fokú határozatot megfellebbezte. A Közigazgatási Hivatal a határozatot másodfokon helyben hagyta. A lakótárs azonban az ebtartást a figyelmeztetés ellenére sem szüntette meg. 

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges 
környezethez.

32/B. § (1) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.
(2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.

3. A szabálysértésekről szóló 1968. évi I. tv:

10. § (1) Nincs helye felelősségre vonásnak, ha a cselekmény elkövetésétől hat hónap eltelt (elévülés).
(2) Ha a szabálysértés azzal valósul meg, hogy az elkövető valamely helyzetet, állapotot nem szüntetett meg, az elévülés mindaddig nem kezdődik el, amíg ez a helyzet vagy állapot fennáll.
(3) Ha az elkövetéstől számított hat hónapon belül a cselekmény miatt büntető eljárás indult, később azonban a nyomozó hatóság vagy a bíróság a szabálysértési eljárás lefolytatása végett az ügyet a szabálysértési hatósághoz teszi át, az elévülés újrakezdődik azon a napon, amelyen az áttételt elrendelő határozat a szabálysértési hatósághoz érkezett.

16. § (1) A szabálysértés miatt alkalmazható büntetés a pénzbírság.
(2) A szabálysértés miatt alkalmazható intézkedések a figyelmeztetés, az elkobzás és a határozat nyilvános közzététele.

20. § Az eljáró hatóság büntetés helyett figyelmeztetést alkalmaz, ha ettől az elkövetett szabálysértés súlyára és jellegére, az elkövetés körülményeire, valamint az elkövető személyére tekintettel kellő nevelő hatás várható.

29. § (1) Szabálysértés miatt első fokon - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a községi, városi, megyei jogú városi, fővárosi kerületi jegyző jár el.
(2) Az (1) bekezdésben említett szabálysértési hatóság hatáskörébe utalt ügyekben másodfokon a megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője jár el.

42. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indul meg.
(2) A feljelentést - ha a jogszabály másképpen nem rendelkezik - bármely szerv vagy személy megteheti.

48. § (1) A szabálysértési hatóság az eljárást megszünteti, ha:
a) a cselekmény nem szabálysértés, azt nem a felelősségre vont személy követte el, vagy az elkövető nem vonható felelősségre;
b) a cselekmény olyan kötelesség megszegésében áll, amelyet jogerős egyedi államigazgatási határozat állapít meg;
c) a cselekmény miatt büntető eljárás van folyamatban, illetőleg a cselekményt ilyen - vagy szabálysértési - eljárás során már elbírálták;
d) az elkövető személyét, tartózkodási helyét vagy az elkövetés tényét nem sikerült tisztázni, és az eljárás folytatásától nem várható eredmény;
e) az elkövető meghalt;
f) a felelősségre vonást azért mellőzi, mert a szabálysértés jelentéktelensége miatt büntetés vagy intézkedés alkalmazása szükségtelen;
g) figyelmeztetést alkalmaz;
h) az elkövető felelősségre vonása nélkül vagy a figyelmeztetés mellett mond ki elkobzást.
(2) Ha az ismeretlen elkövető kiléte a felderítés során nem állapítható meg, az eljárást a rendőrség illetékes szerve szünteti meg.
(3) Az eljárás megszüntetését a szabálysértési hatóság közli:
a) az elkövetővel és a sértettel, feltéve, hogy az eljárás megindításáról tudomást szereztek;
b) azzal, akire a megszüntető határozat rendelkezést tartalmaz.

54. § (1) A szabálysértési hatóság megjelenésre kötelezheti azt, akinek meghallgatása indokolt [52. § (2) bek.].

62. § (1) A szabálysértési hatóság a tárgyalás alapján határozatot hoz, és ebben az elkövetővel szemben büntetést (intézkedést) alkalmaz, vagy az eljárást megszünteti (48. §).
(2) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) a szabálysértési hatóságnak, továbbá az ügy számának és tárgyának megjelölését;
b) a rendelkező részben az elkövető személyi adatait, a szabálysértés megjelölését, a kiszabott büntetést (az alkalmazott intézkedést), az egyéb rendelkezéseket, a pénzbírság átváltoztatása esetére megállapított elzárást, továbbá a végrehajtásra és a jogorvoslat lehetőségére való utalást;
c) tömör indokolást, utalva a megállapított tényekre, bizonyítékokra, a büntetés kiszabásánál figyelembe vett körülményekre és a szabálysértést meghatározó jogszabályra;
d) a határozathozatal helyét és idejét.

4. Zalaegerszeg Megyei Jogú Város 14/1991.(XI.15.) sz. szabályrendelete az állattartásról:

3.§ (2) E rendelet alaklazása szempontjából
        d.) kedvtelésből tartott állat: a díszhal, éneklő és díszmadár, aranyhörcsög, tengerimalac,                   kutya, macska.

5.§ (6)  Kedvtelésből tartott állat a város területén bárhol tartható.

11. § Többszintes, többlakásos épület lakásaiban kutyát tartani a lakók többségének, ezen belül valamennyi közvetlen szomszédnak (alatta és felette lakó) hozzájárulásával szabad. A hozzájárulást az állat tartója köteles írásban a lakóktól beszerezni.

16. § (1) Kutyát utcán, parkban és a lakóház közös használatú helyiségeiben, udvarán csak pórázon, harapós és támadó természetű kutyát még szájkosárral is ellátva kell vezetni.
17. § (1) A kutya tulajdonosa vagy a kutya felügyeletével megbízott és arra alkalmas személy ügyelni köteles arra, ogy a gyalogjárdát, parkokat, a lakóház közös használatú helyiségeit be ne  szennyezze, a parkosított területeket meg ne rongálja a kutya. A kutya által e területeken keletkezett szennyeződés azonnali eltávolításáról a kutya tulajdonosa, illetőleg a kutya felügyeletével megbízott személy köteles gondoskodni.

(2) A kutya tulajdonosa köteles a kutyát úgy tartani, hogy az a lakótársak és szomszédok nyugalmát ne zavarja, testi épségét és egészségét ne veszélyeztesse, anyagi kárt ne okozzon.

(3) A tulajdonos köteles a kutyát három hónapos kor betöltése után évente veszettség ellen beoltani.

21. § (1) Szabálysértést követ el és 10 ezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható, aki a rendelet 5-15, 17. §-aiban és 20.§ (4) bekezdésében, 3 ezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható, aki a szabályrendelet 16. § és a 20. § (5) bekezdésében foglalt szabályokat megszegi.

A vizsgálat megállapításai:

A panaszos feljelentése alapján lefolytatott szabálysértési eljárásban a hatóság megállapította, hogy az eb tulajdonosa nem rendelkezik a közvetlenül felette lakó szomszéd hozzájárulásával. Tekintettel a szabálysértés csekély voltára, valamint arra, hogy a feljelentést nem a közvetlenül érintett szomszéd, hanem a földszinten lakó panaszos tette, az ebtartó ellen a szabálysértési hatóság - a jogszabályi előírásoknak megfelelően - figyelmeztetést alkalmazott, és az eljárást egyidejűleg megszüntette. Az állattartásról szóló 14/1991. sz. önkormányzati rendelet 11. §-a szerint azonban az eb tartója köteles valamennyi közvetlen szomszéd írásbeli hozzájárulását beszerezni. Az önkormányzat tehát mulasztást követett el akkor, amikor  megfelelő határidő kitűzése mellett nem szólította fel az eb tartóját a közvetlen szomszéd hozzájárulásának beszerzésére, a hiány pótlására. Tekintettel azonban arra, hogy alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság csak az alkotmányos jog sérelme, illetve közvetlen veszélyeztetettsége esetén állapítható meg, és ez jelen esetben nem áll fenn, visszásságot nem állapítok meg, de felhívom az önkormányzat figyelmét, hogy fenti mulasztásával jogszabálysértést követett el, ami ellenkezik a jogbiztonság követelményével, mely szerint az intézkedésre jogosult hatóságok is kötelesek jogkövető magatartást tanúsítani.
Ugyanakkor a panasz vizsgálata során az önkormányzati rendelet egy olyan hiányossága is megállapítható volt, ami az alkotmányban elismert tulajdonhoz való jog veszélyeztetéséhez vezethet. Az önkormányzat rendelete ugyanis nem szól a méltányosság lehetőségéről, amely az átlagostól eltérő esetekben (például egyedülálló személy esetében), a közvetlen szomszédok többségének hozzájárulása mellett, lehetővé tenné az eb tartását, védelmet nyújtva így azzal szemben, hogy egy vagy két közvetlen szomszéd a hozzájárulást csupán a rossz szomszédi viszony miatt tagadja meg. Ilyen esetben a hozzájárulás haragos viszonyból származó, rosszindulatú megtagadása  a rendelet jelenlegi szabályozása mellett a tulajdonjog olyan mértékű sérelméhez vezethet, amit jogszabály nem legalizálhat. A veszélyeztetés közvetett jellegére tekintettel azonban itt is csak figyelemfelhívással élek.

Budapest, 1999. június 15.

Dr. Polt Péter