OBH 5340/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr Csóré Erika

Az eljárás megindulása:
A Kurir c. napilapban 1997. május 25-én megjelent "Kábelbarát polgárőrök" c. cikk szerint Ózd város polgárőrszervezete 1994. végén alakult. A szervezet tagjai terepszínű ruhában, kábeldarabokkal felfegyverkezve járőröznek a városban. Igazolványaikat a helyi buszjáratokon bérletként, a távolsági buszokon 50 %-os kedvezményre jogosító okmányként mutogatják.  A lakosságot egyenként megkeresik és kit 50, kit 100 forint megfizetése ellenében "megvédenek"'. A szervezetben állítólag kiskorúakat is alkalmaznak.
A cikkben foglaltak alapján a Legfőbb Ügyészségen kezdeményeztem a szóban lévő polgárőrség működésének törvényességi felülvizsgálatát.

Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság és jogbiztonság elve. (Alk. 2. § /1/ bek.)
Gyermekek joga a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez. (Alk. 67. § /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
- Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése rögzíti, hogy " Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

- A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. tv. 61. §-a szerint: "Az egyesület olyan önkéntesen létrehozott, önkormányzattal rendelkező szervezet, amely az alapszabályban meghatározott célra alakul, nyilvántartott tagsággal rendelkezik, és céljának elérésére szervezi tagjai tevékenységét."

A tv. 64. §-a szerint: "Az egyesülési jog alapján létrehozott társadalmi szervezetekre e törvény alkalmazásakor az egyesületre vonatkozó szabályok az irányadók."

- Az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. tv. 14. § (1) bek. szerint: "A párt kivételével a társadalmi szervezet működése felett az ügyészség a reá irányadó szabályok szerint törvényességi felügyeletet gyakorol. Ha a működés törvényessége másképpen nem biztosítható, az ügyész a bírósághoz fordulhat."

- A közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről szóló 124/1993. ( IX. 22.) Korm. rendelet 1. § (1) bek. így szól: "Tilos az e rendelet mellékletében felsorolt, a közbiztonságra különösen veszélyes eszközt közterületen, nyilvános helyen vagy közforgalmú közlekedési eszközön birtokolni."

- A rendelet melléklete szerint: "A közbiztonságra különösen veszélyes eszközök
1. Olyan szúró- vagy vágóeszköz, amelynek szúróhosszúsága vagy vágóéle a 8 cm-t meghaladja, továbbá a szúróhosszúság vagy a vágóél méretétől függetlenül a dobócsillag, a rugóskés és a szúró-, vágóeszközt vagy testi sérülés okozására alkalmas egyéb tárgyat kilövő készülék (íj, számszeríj, francia kés, szigonypuska, parittya, csúzli stb.).
2. Olyan eszköz, amelyből a szem és a nyálkahártyák ingerlésével védekezésre képtelen állapotot előidéző vegyi anyag lőhető, permetezhető ki (gázspray).
3. Olyan eszköz, amely az utánzás jellege miatt megtévesztésig hasonlít a lőfegyverre, gáz- és riasztófegyverre (fegyverutánzat).
4. Kézre helyezhető, az ütés hatását növelő eszköz (boxer).
5. Jellegzetesen ütés céljára használható, az ütés erejét, hatását növelő eszköz (pl. ólmosbot).
6. Elektromos feszültség útján átmenetileg védekezésre képtelen állapotot előidéző eszköz (elektromos sokkoló).
7. Lőfegyverre felszerelhető, a lövés hangját tompító eszköz (hangtompító).
8. Lőfegyverre szerelhető lézeres célzókészülék.
9. Lőfegyver éjszakai irányzéka.
10. Gumibot (rendőrbot).
11. Bilincs.
12. Lánccal vagy egyéb hajlékony anyaggal összekapcsolt botok, nehezékek.
13. Gépjármű sebességmérő készüléket jelző vagy zavaró eszköz."

Megállapított tényállás:
A Kurir c. napilap "Kábelbarát polgárőrök" c. cikkében foglaltak felvetették annak gyanúját, hogy az ózdi polgárőr szervezet működése sérti a jogállamiság és a jogbiztonság követelményének érvényesülését, illetve ha kiskorú tagja is van a szervezetnek, úgy a kiskorú megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődésének biztosítása is veszélybe kerül. Ezért megalapozottá vált hivatalból vizsgálni az ózdi polgárőrség működésének törvényességét.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény 16. § (1) bekezdése szerint azonban - mivel a polgárőr szervezet nem hatóság és nem közszolgáltatást végző szerv - az ügyben az országgyűlési biztosnak nem volt hatásköre. 
Hatáskör hiánya miatt felkértem legfőbb ügyész urat, mint a társadalmi szervezet működése felett törvényességi felügyeletet gyakorló szervezet vezetőjét, hogy szíveskedjék megvizsgálni az ózdi polgárőr szervezet tevékenységét a következőkre kiterjedően:
- a szervezet működése megfelel-e az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény rendelkezéseinek, az alapszabály előírásainak, 
- a szervezet belső szabályai megfelelően biztosítják-e a tagsági jogok gyakorlását, illetve megkövetelik-e a kötelezettségek teljesítését, 
-  tevékenységük nem terjed-e túl az alapszabályban meghatározott célkitűzéseken.

A vizsgálat megállapításai:
Legfőbb ügyész úr a kért törvényességi felülvizsgálatot elvégeztette és megállapításairól tájékoztatott.
A vizsgálat megállapította, hogy az újság cikkben érintett polgárőr szervezet az Ózdi Munkás úti Polgárőr Egyesület volt. Ezenkívül még két polgárőr szervezet működik a városban.
Az egyesületet a BAZ Megyei Bíróság 1994. november 25-én kelt Pk. 60.798/1994/4. számú végzésével vette nyilvántartásba. 
Az egyesület - alapszabályzatban  meghatározott - célja a bűnmegelőzés és a közrendvédelem érdekében önkéntes társadalmi tevékenység kifejtése. Ezek elérése érdekében az egyesület őrjáratokat szervez, felkérésre közreműködik helyi rendezvények biztosításában.
Az egyesület elnökének tájékoztatása szerint elsősorban éjszakai járőrözés során a polgárőrök esztergályozott, műanyag rudat viselnek. Az eszközt rejtve hordják és viselését veszélyeztetettségükkel indokolják.

Az egyesület vezetője nyilatkozott arról is, hogy 1995-ben a város Újtelep és Kiserdő alja részén lakók megkeresték őket azzal, hogy környékükön gyakrabban járőrözzenek. Ennek teljesítése érdekében akkor - néhány hónapon keresztül - támogatták a szervezetet esetenként 100.- Ft-tal. A befizetések összege havi 1.400-1.500.- Ft volt. 
Az egyesületnek 38 tagja van. A tagnyilvántartás szerint 3 személy fiatalkorú (16-17 éves). A fiatalkorúak azonban csak felnőttekkel közösen járőröznek, egyedül semmilyen tevékenységet nem folytatnak.

A vizsgálat megállapította, hogy az Ózdi Munkás úti Polgárőr Egyesület elnöke és az újságnak névszerint nyilatkozó Kungler Sándor, a Bűnmegelőzési és Vagyonvédelmi Egyesület elnöke között személyes ellentét van.  Az újságcikk megjelenése előtt pár nappal tettlegességig fajuló vita volt köztük, melyben rendőri intézkedésre is sor került. Kungler Sándor ellen veszélyes fenyegetés szabálysértése miatt eljárás is indult, illetve az Ózdi Munkás úti Polgárőr Egyesület elnöke a bíróságon Kunglerrel szemben becsületsértés és rágalmazás miatt feljelentést tett.

A vizsgálat kiterjedt az egyesület testületi szervei működésének és iratainak áttekintésére is. A tisztségviselők hatáskörének túllépését, illetve az alapszabály szerinti céloktól eltérő tevékenység folytatását nem állapította meg az ügyészi ellenőrzés.
Nem nyert megállapítást az sem, hogy az egyesület tagjai a buszjáratokon polgárőr igazolványukat kedvezményre jogosító okmányként használnák fel.

A vizsgálat megállapításai alapján - a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező - BAZ Megyei Főügyészség figyelmeztetést nyújtott be az Ózdi Munkás úti Polgárőr Egyesület elnökéhez a műanyag rudak közterületen való viselése miatt.
A közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről szóló 124/1993. ( IX. 22.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése szerint ugyanis tilos a rendelet mellékletében felsorolt, a közbiztonságra különösen veszélyes eszközt közterületen, nyilvános helyen vagy közforgalmi közlekedési eszközön birtokolni. E tilalom alól a jogszabály kivételt tesz, de ez a polgárőrre nem vonatkozik. A melléklet szerint a közbiztonságra különösen veszélyes eszköznek minősül többek között a jellegzetesen ütés céljára használható, az ütés erejét, hatását növelő eszköz. Az egyesület tagjai tehát jogszerűtlenül tartanak maguknál ütés céljára használható műanyag rudakat.
Az egyesület működésével kapcsolatban egyéb ügyészi intézkedés megtételére nem került sor.

A Kurir c. napilap "Kábelbarát polgárőrök" c. cikke alapján kezdeményezett ügyészségi törvényességi vizsgálat tehát megállapította a jogállamiság és a jogbiztonság sérelmét, melynek felszámolása érdekében az ügyészi szerv figyelmeztetést alkalmazott. Ezt az intézkedést elfogadtam, illetve elegendőnek tartottam. Erre tekintettel külön ajánlással nem éltem az ügyben, a vizsgálatot befejeztem.

Budapest, 1997. augusztus 6.

Gönczöl Katalin