OBH 5333/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Mizerák Judit

Az eljárás megindulása

A balmazújvárosi Arany János Általános Iskola és a Kossuth Lajos Általános Iskola diákönkormányzata panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához a jelzett iskolák és a Veres Péter Gimnázium összevonásával kapcsolatban.

Az ügyben a vizsgálatot 1997. június 26-án megindítottam. A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre bocsátott információk alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni.

Az érintett alkotmányos jogok

Eljárásom során a következő alkotmányos jogokat vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: alkotmány) 2.§ (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
Az alkotmány 70/F.§ (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot. 
Az alkotmány 70/F.§ (2) bekezdése rögzíti: a Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép és felső fokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

A vizsgálat jogszabályi háttere

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 88.§ (4) bekezdése szerint az önkormányzatok feladataikat intézmény létesítésével, fenntartásával, társulásban való részvétellel vagy más önkormányzattal, illetve fenntartóval kötött megállapodás útján láthatják el.
A Köot. 102.§ (3) bekezdése rögzíti: a fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek (közösségnek), az iskolai diákönkormányzatnak, a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén, illetve a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén és magyarul nevelő és oktató nevelési-oktatási intézmény esetén - ha nem rendelkezik egyetértési joggal - a helyi kisebbségi önkormányzat, helyi kisebbségi önkormányzat hiányában a kisebbség helyi szószólója, illetőleg ennek hiányában az adott kisebbség helyi egyesületének, szakközépiskola és szakiskola estén a fővárosi, megyei gazdasági kamara véleményét. 

A vizsgálat megállapításai

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8.§-ának (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: (...) gondoskodás az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról. A (4) bekezdés még erőteljesebben fogalmaz, amikor azt mondja, hogy nem csak feladata, hanem kötelessége is a települési önkormányzatnak gondoskodni ... az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről.
Tekintettel arra, hogy az önkormányzat költségvetési bevételeivel, kiadásaival önállóan gazdálkodik és gazdálkodását - az önkormányzati autonómiára figyelemmel - csak és kizárólag az Állami Számvevőszék ellenőrizheti, nem áll módomban annak vizsgálata, hogy az önkormányzat anyagi lehetőségeihez mérten hogyan és milyen formában oldja meg kötelezően ellátandó feladatait, hasak azzal nem sért alkotmányos jogot.
Az 1998. szeptemberében bevezetésre kerülő NAT az iskolák szerkezeti átalakítását indokolttá, az önkormányzat anyagi helyzete pedig - a rendelkezésemre álló adatok alapján - szükségessé is tette.
Balmazújváros Önkormányzatának Képviselő-testülete 1997. február 6-án 20/1997. (II.6.) számú határozatában arról döntött, hogy a jelzett intézmények összevonásával egységes önkormányzati gimnáziumot kíván működtetni. Rendelkezett arról is, hogy a megszűnő oktatási intézmények valamennyi feladatát a jogok és hatáskörök jogutódlásával a Veres Péter Gimnázium lássa el, amelynek alapító okiratában a szükséges változtatásokat végrehajtották.
Az önkormányzat tervei szerint az új iskolában az eddigi 8 osztályra épülő 4 éves gimnáziumi képzés új tartalmi keretet kap. Biztosítja a hat évfolyamatos alapképzést, amelyre egy négy évfolyamos alsó középfok és a két évfolyamatos felső középfok épül. A 12 évfolyamatos képzést nyújtó intézményben a tanuló a 6. évfolyam elvégzése után átléphet egy magasabb képzési szintet nyújtó humán-reál gimnáziumi képzésbe, illetve a 8. és 10. évfolyam után a gimnázium és a szakmai képzés irányába, de választása szerint megmaradhat a 12 évfolyamos intézményben is, és csak a 12. évfolyam elvégzését követően lép ki a felsőoktatásba vagy a szakmai képzés irányába. Az összevont intézmény mindegyike tagintézményként működik tovább, megtartja önálló arculatát egy felelős igazgató és három igazgató-helyettes vezetésével.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) szerint a helyi önkormányzat "lelke" az önkormányzati önállóság. Az önkormányzati önállóság egyik legfontosabb alkotmányos és törvényi garanciája, hogy a képviselő-testület önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz, igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül.

A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy az összevonásra kerülő iskolák szülői munkaközössége a képviselő-testület határozata ellen felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjéhez. Állásfoglalásukat eljuttatták Balmazújváros polgármesteréhez is.

A közigazgatási hivatal vezetője az Ötv. 98.§ (2) bekezdésének a/ pontja, valamint a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló 191/1996. (XII.17.) Korm. rendelet alapján törvényességi ellenőrzés keretében felülvizsgálta a sérelmezett döntés jogszerűségét. Ennek keretében értékelte a vizsgált döntés viszonyát a törvények, egyéb jogszabályok előírásaihoz és az önkormányzat belső szabályzataihoz. Elemezte, hogy az adott döntést az önkormányzat a hatáskörében hozta-e. A törvényességi ellenőrzés kiterjedt a hatásköröket megállapító jogszabályok érvényesülésének vizsgálatára is.
A közigazgatási hivatal vezetője az ellenőrzés során megállapította, hogy a képviselő-testület döntéshozatali eljárása, működése, határozata törvényeknek megfelelt, döntéshozatalában eljárási vagy anyagi jogszabálysértést nem állapított meg.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 102.§-ának (3) bekezdése szerint a fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek (közösségnek), az iskolai diákönkormányzatnak, a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén, oktatási intézmény esetén - ha nem rendelkezik egyetértési joggal - a helyi kisebbségi önkormányzat, a helyi kisebbségi önkormányzat hiányában a kisebbség helyi szószólója, illetőleg ennek hiányában az adott kisebbség helyi egyesületének, szakközépiskola és szakiskola esetén a fővárosi, megyei gazdasági kamara véleményét. Ezen szervezetek véleménye azonban nem kötelezi a fenntartót az egyes álláspontoknak megfelelő döntés meghozatalára.
A három intézmény esetében összesen 12 szervezet véleményét kellett a fenntartónak kikérnie. A határozathoz csatolt jegyzőkönyvek szerint ez 11 esetben történt meg. Eljárási hibaként észrevételezte a  közigazgatási hivatal vezetője, hogy a Veres Péter Gimnázium Iskolaszékének véleményét a fenntartó csak az 1997. február 6-ai döntést követően, 1997. február 11-én kérte ki.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16.§ (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Álláspontom szerint az ügyben eljárt testületek és közigazgatási szervek a vonatkozó eljárási szabályokat betartották, a benyújtott panaszokat kivizsgálták és megtették mindazokat az intézkedéseket, amelyeket e jogszabályok számukra kötelezően írnak elő.

Az általam lefolytatott vizsgálat, a rendelkezésemre bocsátott iratok, a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének tájékoztatása alapján megállapítottam, hogy az Obtv.-ben megjelölt, az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogsértés nem történt.

Budapest, 1998. október 2.

Dr. Polt Péter