OBH 5332/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss  A.

Tárgy: Birtokvédelmi eljárás
Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez intézett kérelmében sérelmezte, hogy a kérelmére indult  birtokvédelmi eljárásban született, és a hatóság által jóváhagyott egyezség végrehajtása érdekében érdemi intézkedés nem történt,  az eljárás során hozott határozatokat megsemmisítették, ezért birtokláshoz való jogát továbbra sem gyakorolhatja. 

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

Panaszos a fia és a menye tulajdonában álló ingatlanon haszonélvezeti joggal rendelkezik. Panaszos betegsége miatt kórházba került. Míg panaszos a kórházban tartózkodott a tulajdonosok birtokba vették a korábban a panaszos által használt lakrészt. Panaszos a kórházból való hazatérése után a települési jegyzőnél birtokvédelmi eljárást kezdeményezett, melyben kérte az eredeti birtokállapot helyreállítását. A birtokvédelmi eljárás során a jegyző megkísérelte a felek között egyezség létrehozását, aminek eredményeképpen a felek megállapodtak a további használat módjában. Panaszos és fia tehát megegyeztek abban, hogy a ház teljes szuterén lakrészét és a garázst mozgáskorlátozott panaszos, míg az ingatlan többi részét panaszos fia és családja fogja használni. A jegyző az egyezséget jegyzőkönyvbe foglalta, majd azt jóváhagyó záradékkal látta el. Az egyezségnek megfelelő állapot azonban nem jött létre, ezért panaszos ismét birtokvédelmi eljárást kezdeményezett. A települési jegyző tekintettel arra, hogy tulajdonos a jóváhagyott egyezségben foglaltaknak nem tett eleget, tulajdonos terhére határozatban végrehajtási bírságot szabott ki, ami a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal helybenhagyó határozatával jogerőre is emelkedett. Mivel az egyezség a bírságoló határozat ellenére sem került végrehajtásra a jegyző feljogosította panaszost, hogy a végrehajtást a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztesse. Ezt követően ismételten végrehajtási bírság kiszabására került sor, amit a Közigazgatási Hivatal ismét helybenhagyott, ugyanakkor a Közigazgatási Hivatal ügyiratában jelezte a polgármesteri hivatal felé, hogy a felek között létrejött egyezség használati megállapodásnak minősül, ezért az azzal kapcsolatos viták a bíróság hatáskörébe tartoznak. Tekintettel a Közigazgatási Hivatal jogi álláspontjára a jegyző az ügyben hozott valamennyi korábbi határozatot, így az egyezséget jóváhagyó döntést is megsemmisítette. A Közigazgatási Hivatal a panaszos által megfellebbezett megsemmisítő határozatot helybenhagyta.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

2. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. tv.:

157. § (1) Haszonélvezeti jogánál fogva a jogosult a más személy tulajdonában álló dolgot birtokában tarthatja, használhatja és hasznait szedheti.
(2) A haszonélvezeti jog fennállása alatt a tulajdonos a birtoklás, a használat és a hasznok szedésének jogát csak annyiban gyakorolhatja, amennyiben a haszonélvező e jogokkal nem él.

188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
(2) A birtokost a birtokvédelem mindenkivel szemben megilleti, annak a kivételével, akitől a birtokot tilos önhatalommal szerezte meg.
(3) A birtokos jogcíme szerint részesül birtokvédelemben azzal szemben is, akitől a birtokát származtatja, illetőleg akinek a birtokát időlegesen átengedte.

191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.

192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
(3) A bíróság a birtokperben a birtokláshoz való jogosultság alapján dönt; a békés birtoklásban megzavart fél jogosultságát vélelmezni kell.

3. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.:

38. § (1) Ha a jogszabály elrendeli, vagy az ügy természete megengedi, a közigazgatási szervnek a döntés előtt meg kell kísérelnie egyezség létrehozását.
(2) Ha az egyezség megfelel a jogszabálynak, és nem sérti a felek vagy mások jogos érdekét, a közigazgatási szerv az egyezséget jóváhagyja, illetőleg határozatba foglalja; ellenkező esetben az eljárást folytatja.

75. § (1) Az e fejezetben szabályozott eljárásokban a közigazgatási szerv határozatát a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogra tekintet nélkül meg kell semmisíteni, ha
a) az ügy nem közigazgatási szerv hatáskörébe tartozik,
b) a közigazgatási szervnek az ügyben eljáró dolgozója a kötelességét a büntető törvénybe ütköző módon megszegte, és ez a közigazgatási szerv határozatát befolyásolta, feltéve, hogy a bűncselekmény elkövetését jogerős ítélet megállapította, vagy ilyen ítélet meghozatalát nem a bizonyítottság hiánya zárja ki.
(2) A közigazgatási szerv határozata az (1) bekezdés szerint nem semmisíthető meg, ha a határozat jogerőre emelkedése óta három év eltelt.

A vizsgálat megállapításai:

A haszonélvezeti jognál fogva a haszonélvező jogosult a más személy tulajdonában álló dolog birtoklására, használatára, hasznai szedésére. A haszonélvezeti jog fennállása alatt a tulajdonost a birtoklás, a használat, a hasznok szedésének joga csak annyiban illeti meg, amennyiben e jogokkal a haszonélvező nem él. A haszonélvezet fennállása alatt tehát a tulajdonost a rendelkezési jog és a haszonélvezet tárgyának a haszonélvezet gyakorlását nem sértő megterhelésének a joga illeti meg. A tulajdonos tehát a birtoklást, a használatot csak annyiban gyakorolhatja, amennyiben ezt a haszonélvező megengedi. Az hogy a haszonélvező megengedi a tulajdonosnak a fenti jogok gyakorlását, nem jelenti a haszonélvezetről való lemondást, sőt e jogok gyakorlásának átengedése fejében a tulajdonostól ellenszolgáltatást is kérhet. Ha a haszonélvező úgy dönt, hogy e jogokat újból gyakorolni kívánja, akkor a tulajdonos ezt tűrni köteles. Ha  a haszonélvezet a dolog egy részén áll csak fenn, akkor a birtoklás és használat a felek között vitássá válhat. Erről a felek közötti megállapodás hiányában a bíróság dönt.
Panaszost távolléte alatt az ingatlan tulajdonosa megfosztotta birtokától, illetve annak gyakorlásában zavarta. Panaszos emiatt a települési jegyzőtől az eredeti birtokállapot helyreállítását kérte. A jegyző hatáskörébe utalt possessorius birtokvédelmi eljárás célja, hogy a birtoklás ténye alapján gyors és egyszerű védelemben részesítse azt, akit birtokától megfosztottak vagy abban zavartak. A possessorius eljárás tehát ideiglenes jellegű birtokvédelem, ami a birtoklás tényén és nem az ahhoz való jogosultságon alapszik. Amennyiben az eljárás során a birtokláshoz való jogosultság is vitássá válik, a birtokvédelmi eljárás lefolytatására a bíróságnak van hatásköre. Fentiek alapján a jegyzőnek a panaszos kérelmére indult birtokvédelmi eljárásban az eredeti állapotot kellett volna helyreállítania, és nem egy az ellenérdekű felek között létre jött használati megállapodást jóváhagynia. Az ilyen tartalmú megegyezés már a birtokláshoz való jogosultság kérdését is érinti, aminek vizsgálata a bíróság hatásköre. A Közigazgatási Hivatal a jegyző végrehajtási bírságot kiszabó határozatait azért hagyta helyben, mert mint másodfokú közigazgatási szerv a birtokvédelmi eljárásban csak azt vizsgálhatja, hogy a jegyző az eljárási szabályokat, az alaki előírásokat betartotta- e vagy sem. A Közigazgatási Hivatal tehát birtokvédelmi eljárásban anyagi jogi kérdést nem vizsgálhat, a jegyző határozatának ilyen szempontból való felülvizsgálata a bíróság hatásköre. Azzal tehát, hogy a települési jegyző később az ügyben született valamennyi határozatát megsemmisítette a korábban elkövetett jogsértést orvosolta, ezért eljárásában alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg. Fenti okok alapján panaszos ügyében az sem okozott alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot, hogy a Közigazgatási Hivatal a jegyző végrehajtási bírságot kiszabó határozatait helybenhagyta. Panaszosnak ügye rendezése érdekében bírósághoz kell fordulnia.

Budapest, 1999. október 11.

Dr. Polt Péter