OBH 5304/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

A panaszos a társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. és a végrehajtására kiadott 89/1990. (V.1.) MT rendelet pontatlan szabályozása, valamint a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár vele szemben alkalmazott eljárása miatt fordult segítségért az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez. Véleménye szerint súlyosan sérült a szociális biztonsághoz és jogbiztonsághoz való alkotmányos joga.

Érintett alkotmányos jogok

Jogbiztonsághoz való jog /Alk. 2. § (1) bek./
Szociális biztonsághoz való jog /Alk. 70/E. § (1-2) bek./

Alkalmazott jogszabályok

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény (T) és a végrehajtására kiadott 89/1990. (V.1.) MT rendelet (R)

T. 118/A. § (1) ... egyéni vállalkozót, ... akkor kell kiegészítő tevékenységet folytatónak tekinteni, ha egyidejűleg
a.) ...
b.) öregségi, rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjas ...

R. 15. § (1) A T.-nek és e rendeletnek a betegségi és anyasági ellátásra vonatkozó rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell a fegyveres erők (honvédség, határőrség), a rendőrség, a büntetés-végrehajtási testület, a nemzetbiztonsági szolgálatok és egyéb szervek hivatásos, valamint továbbszolgáló tagjaira és családtagjaira. 

R. 468. § A T. és e rendelet rendelkezéseinek alkalmazása során - a korábbi jogszabályok szerint öregségi nyugdíjasként megállapított nyugellátásokon kívül - öregségi nyugdíjnak kell tekinteni a következő ellátásokat is:

- A 15. § (1) bekezdésében említett szervek hivatásos, valamint továbbszolgáló állományú         
  tagjai részére megállapított szolgálati nyugdíjat attól az időponttól, amikor a nyugdíjas az 
  ötvenötödik életévét betöltötte. 

T. 105/C. § (3) Az illetékes egészségbiztosítási pénztár a járulékfizetésre kötelezettet folyószámlájának augusztus 31-i egyenlegéről, továbbá a tartozásai után fennálló késedelmi pótlékról október 31-ig köteles értesíteni. Az egészségbiztosítási pénztár - a kötelezett (adós) kérelmére - az adatok egyeztetését a vonatkozó nyilvántartások, elszámolások és a befizetések bizonylatai alapján köteles elvégezni. (Hatályos: 1995. április 1-től)

T. 118/A. § 1996. január 1-jétől hatályos szövege: ... egyéni vállalkozót, továbbá a társas vállalkozás tagját akkor kell kiegészítő tevékenységet folytatónak tekinteni, ha egyidejűleg e törvény vagy külön jogszabály, illetőleg államközi egyezmény alapján öregségi (ideértve a korengedményes nyugdíjban, előnyugdíjban, a bányásznyugdíjban, ideértve a magyar alkotóművészeti közalapítványtól öregségi nyugdíjban részesülő személyt is, valamint a szolgálati nyugdíjban részesülő személyt és azokat az ezekre jogosult, nyugdíjkorhatárt elért özvegyi nyugdíjban részesülőket), rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjban (ideértve a Magyar Alkotóművészeti Közalapítványtól rendszeres rokkantsági segélyben részesülő személyt is), vagy növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi járadékban, rokkantsági járadékban részesül.

Megállapított tényállás

A Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár nyilvántartása szerint a panaszos 1992. január 2. napjától jelenleg is egyéni vállalkozói tevékenység gyakorlására jogosító engedéllyel rendelkezik. A rendelkezésre álló okmányok alapján a panaszos főfoglalkozású egyéni vállalkozóként került nyilvántartásba a 658019-7 számon. A nyilvántartásba vételről és - főfoglalkozású egyéni vállalkozóként - a járulékfizetési kötelezettségről 1992. április 23-án küldött a pénztár tájékoztatást kitérve annak részleteire is, hogy az egyéni vállalkozó az akkor hatályos társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény (T) 118/A. § értelmében mely esetekben tekinthető kiegészítő tevékenységet folytatónak.

A T. végrehajtására kiadott 89/1990. (V.1.) MT rendelet (R) 468. §-a alapján a T. és az említett R. során a fegyveres erők (honvédség, határőrség), a rendőrség, a büntetés-végrehajtási testület, a nemzetbiztonsági szolgálatok és egyéb szervek hivatásos, valamint továbbszolgáló állománya tagjai részére megállapított szolgálati nyugdíjat attól az időponttól kell öregségi nyugdíjnak tekinteni, amikor a nyugdíjas az ötvenötödik életévét betöltötte.

Az éves jövedelem bevallásai megtételekor a panaszos bevallását mint kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozó tette meg, azonban a jogviszony módosításához szükséges igazolás benyújtása nem történt meg.

1995. évben a Pénztár a T. 105/C. § (3) bekezdésében foglaltaknak eleget téve a járulék fizetésére kötelezettek folyószámlájának augusztus havi egyenlegéről október 31. napjáig értesítést küldött 151.879.- Ft túlfizetésről. A folyószámlán mutatkozó túlfizetés abból eredt, hogy a befizetések teljesítése mellett - az 1994. évre vonatkozó bevallás hiányában - járulék -előírásra nem került sor. 

A törvénymódosítás alapján a Pénztár a folyószámla tulajdonosok kérésére a közölt egyenleggel kapcsolatos egyeztetés lehetőségét is biztosítani kellett. A Pénztár azonban arra hivatkozva, hogy a többletfeladatok megoldásához tárgyi, személyi többlet erőforrás nem áll rendelkezésére - a személyesen megjelenő ügyfelek folyószámla egyeztetése mellett - elsősorban a hátralék kimutatást reklamáló ügyfelek folyószámlájának rendezésére fektette a hangsúlyt. A túlfizetést mutató egyenlegek egyeztetését türelmi értesítés megküldésével halasztotta el.

A panaszos 1996. évben - az előírt határidőn belül bevallási kötelezettségének eleget téve - az 1995. évi egyéni vállalkozásból származó jövedelmét közölte, mely közlés alapján - a Pénztár nyilvántartásával megegyezően - főfoglalkozású vállalkozóként a járulék előírása és ebből következően a keletkezett hátralékról történő értesítése történt meg.

1996. november 30-án, az értesítést követő egyeztetés alkalmával nyílt lehetősége a panaszosnak annak közlésére, hogy közölje, 1991. július 1-től szolgálati nyugdíjban részesül. A benyújtott igazolás alapján a Pénztár tájékoztatta, hogy 1995. december 31-ig egyéni vállalkozóként társadalombiztosítási szempontból főfoglalkozásúnak minősül, azonban az 1995. évi CXVIII. törvénnyel módosított T. kedvező változásaként 1996. január 1-től kiegészítő tevékenységű vállalkozóként baleseti járulékfizetési kötelezettség áll fenn.

A személyes eljárás során a folyószámlán mutatkozó hátralék összegéről a Pénztár pontos tájékoztatást nem tudott adni, mert hiányzott az 1993. évi bevallás és pótlása a panaszos példányából csak ekkor történt meg.
1997. január hónapban - a személyes eljárás során jegyzőkönyvben rögzítetteknek megfelelően - a folyószámlán mutatkozó járulékhátralékról történő értesítés megtörtént.

Az egyéni vállalkozó járulékfizetési kötelezettsége - 1992. évben a kezdőkre vonatkozó jogszabály figyelembevételével 1993-tól a bevallások és a hatályos jogszabályok alapján - a következők szerint alakult:

    Év                           Fizetési kötelezettség         Teljesített befizetés          Késedelmi pótlék

1992.I.02-II.		           2.400.-			      8.700.-                            7.394.-
III-XII.		                   208.100.- 			
1993.I-XII.                         249.720.-                    	    53.956.-    		      146.470.-                        
1994.I-XII.                         437.940.-                            105.832.-                        328.981.-
1995.I-XII.                         474.348.-                              73.392.-                        540.920.-
1996.I-XII.                           46.956.-                              29.145.-                        658.815.-
1997.I-VIII.      jár.:             40.520.-                              48.055.-                         428.933.-
                         eü.hj.:         14.400.-               
Összesen:                       1.474.384.-                             319.080.-                      2.111.513.-

Tartozás összesen 3.259.952.- Ft, azaz Hárommillió-kettőszázötvenkilencezer-kilencszázötvenkettő forint.

A járulék terheléseket, a késedelmi pótlékok felszámítását, a befizetések jóváírását havonkénti bontásban a csatolt folyószámla kivonat tartalmazza.

A fenti tényállás alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese a vizsgálat eredményeként a panaszos szociális biztonsághoz való alkotmányos jogának sérelmét nem állapította meg. A panaszos 1992. január 2-től 1995. december 31-ig főfoglalkozású, 1996. január 1-jétől a törvény-módosítás eredményeként kiegészítő tevékenységet folytató egyéni vállalkozóként volt, köteles társadalombiztosítási kötelezettségei teljesítésére. Mint önálló vállalkozótól elvárható, hogy a jogviszonyával kapcsolatos jogait és kötelezettségeit ismerje. A Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár a T. 105/C. §-a (3) bekezdésének előírása alapján 1995-ben volt először egyenleg közlésre kötelezett.

A T. nem teszi lehetővé a járulék megfizetése alóli mentesítést. Méltányossági jogkörben a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Igazgatója engedélyezhet részletfizetést, illetőleg a késedelmi pótlék részletben vagy teljes egészben történő elengedését. E kérdéskör további vizsgálatára hatáskör hiányában nincs lehetőség. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese azonban a vizsgálat során megállapította, hogy a panaszos jogbiztonsághoz való alkotmányos joga súlyosan sérült a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár folyamatosan megnyilvánuló pontatlan ügyintézése, eljárása miatt.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese felkéri a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Igazgatóját az ügyben történt sorozatos eljárási mulasztás miatt a felelősség megállapítására, a szükséges intézkedések megtételére.

Budapest, 1997. október 29.

Dr. Polt Péter

OBH 5304/1997.
Kiegészítő jelentés

Az ajánlásra érkezett választ az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese nem fogadta el, mivel a FPMEP igazgatója a konkrét ügyben ugyan az ügyintézést elmulasztó köztisztviselőt szóbeli figyelmeztetésben részesítette, azonban a hasonló hibák elkerülésére nem vállalt felelősséget, mert véleménye szerint: "az évek óta folyamatos, pénztárukra háruló többlet feladatok ellátásához a feltételrendszer továbbra sem biztosított".

A fentiekre tekintettel az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az OEP főigazgatóját további vizsgálatra kérte fel. A főigazgató asszony részletes, mindenre kiterjedő tájékoztatást adott azon intézkedésekről, melyek biztosítják a jövőben, hogy a társadalombiztosítási szerveknél elkövetett eseti ügyviteli hibákból eredő mulasztás miatt az ügyfél jogai ne sérüljenek, a megfelelő tájékoztatást a jogviszony létesítésével egyidőben megkapják (megerősítette az ügyfélfogadás rendszerét, számítógépes ügyfélirányító rendszert vezetett be, az OEP a megyei egészségbiztosítási pénztárak részére olyan számítógépes programot biztosított, amely a folyószámla egyenlegközlő értesítések kiküldése előtt, megadott szempontok szerint pl. megszűnt vállalkozások, stb. úgynevezett leválogatást végez). Jelezte azonban, hogy a társadalombiztosítás területén folyó munka hatékonyságát nagy mértékben befolyásolja annak személyi és tárgyi feltételei mellett az immár rendszeres évközi és visszamenőleges időszakra vonatkozó törvénymódosítások pl. utoljára az egyéni vállalkozók bevallási, befizetési rendje változott úgy, hogy mindkét fél számára szinte megoldhatatlan helyzetet teremtett. 

Az OEP a fenti problémákat hiába jelezte a jogalkotó és a Parlament felé.