OBH 5218/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása.

A beadvány szerint a szolgalmi joggal terhelt telken levő csatlakozó gázvezeték helyzete nem szabványos. A szolgalmi joggal terhelt telken levő Társasház képviselője sérelmezte, hogy hatóságok mulasztásai következtében ez a szabványellenes állapot máig fennáll.

Vizsgálatot az  Alkotmány 2. §  (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság, Alkotmány 18. §-ában deklarált  egészséges környezethez való jog, és az Alkotmány 57.§ (5) bekezdésében rögzített  jogorvoslati jogosultság elvének érintettsége miatt indítottam.

A megállapított tényállás:

A Társasház képviselője a közművek nem megfelelő építése, átvezetése miatt pert indított a szolgalmi jogra jogosult másik Társasház ellen. A BKKB 15.P. II. 20526/87. sz. ítélet indokolási részében a bíróság kifejtette, hogy a közművezeték szabvány szerinti kiépítése nem polgári jogi kérdés, amennyiben a bíróság erről döntene, az illetékes állami szervek hatáskörét vonná el. Ezért a bíróság ebben a kérdésben határozatot nem  hozott, a  keresetet elutasította. Az igazságügyi szakértői véleményben rögzített állapot miatt a panaszos a Fővárosi Gázművektől kérte a gázvezeték ellenőrzését. A Gázművek Ellenőrzési  Osztálya 1989 május 8-i levelében rögzítette, hogy az ellenőrük által 1988. szeptember 3-án átvett csatlakozó vezeték  egy szakaszára utólag a jóváhagyott kiviteli gáztervtől eltérően, a vízóraakna betonfalazatát ráépítették, illetve a gáz és vízvezeték között a szabványban előírt  0,3 m védőtávolság helyett,  -. a feltárt csővezeték szakasznál - a távolság 0,05 cm. Mindezek nem felelnek meg a MSZ 7048/2/83 sz szabvány  előírásainak.

A szolgalmi joggal terhelt Társasház képviselője éveken át kérelmezte a csatlakozó gázvezeték szabvány által előírt lefektetését, illetve áthelyezését, arra hivatkozva, hogy ez az állapot veszélyeztetheti a társasházban lakók életét és vagyonát.
 Kérelemre az Állami Energiatechnikai és Energiabiztonságtechnikai Felügyelet (továbbiakban ÁEEF). 1990 augusztus 3-án kelt, 78-V/1990. sz. határozatában szabványtól eltérést nem engedélyezett, Gázműveket feltárásra, munkavégzésre kötelezte azzal, hogy a költségeket a fogyasztó és gázszolgáltató polgári jog szabályai szerint köteles viselni. A határozatot a szolgalmi jog jogosultja megfellebbezte. A fellebbezést nem terjesztették fel..
AEEF 5948/90. sz. levelében - 1990. év decemberében - tájékoztatta a Gázműveket, hogy az  78-V/1990. sz. határozata nem jogerős.
A panaszos sürgető beadványára, az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium (továbbiakban IKM) Környezetgazdálkodási és Biztonságtechnikai Főosztálya végül 1993 . április 20-án hozta meg a  Kbf-653/93. sz. határozatát, mellyel az ÁEEF 78-V/1990. sz. határozatát megsemmisítette, és a hatóságot új eljárás lefolytatására utasította.
AEEF új 864/93. számú - 1993 június 15-én kelt - határozatával, 1998 június 30-ig eltérést engedélyezett az MSZ 7048/2/83 sz szabvány 8, 9, 10. szakaszaiban írt védőtávolság tekintetében.
Panaszos fellebbezésére az IKM  - a Kbf 1970/93  sz határozatával - az AEEF új 864/93. sz határozatát megsemmisítette, de az AEEF-t új eljárásra nem utasította arra hivatkozva, hogy a két társasház között polgári peres eljárás keretében egyezség született, így államigazgatási szerv ezt köteles figyelembe venni. E másodfokú határozatra hivatkozva az AEEF panaszos beadványaira nem járt el. Az IKM  Kbf 1970/93  sz határozatára utalva az ÁEEF  0-28494 sz állásfoglalása  azt tanácsolta, hogy  a polgári jog szabályai szerint egyezkedjenek  a felek.
Újabb beadványra az AEEF, 1994. december 20-án kelt,  7467/94. sz határozatában ismét a Gázműveket kötelezte arra, hogy a szabványellenes állapotot szüntesse meg
Gázművek fellebbezésére IKM - az 1995 március 6.-án kelt - Z-399/95 sz határozatában az AEEF 7467/94. sz határozatát megsemmisítette, feleket polgári peres eljárásra utasította. A határozattal szembeni bírósági felülvizsgálat lehetőségéről, mint jogorvoslatról feleket nem tájékoztatta. Határozat indokolása rögzítette, hogy szabványtól utólag eltérni nem lehet, de az ügyben érdemi döntést nem hozott.
A Z-399/95 sz határozat ellen, 1995 szeptemberben benyújtott panaszra, az IKM  az 1995 november 13-án kelt, - J 1987/95 számú -  levelében tájékoztatta a panaszost, hogy a Z-399/95 sz határozat ellen  az Ae. 72. §-a értelmében keresetet kellett volna benyújtania. Jogorvoslatnak már nincs helye. A műszakilag kifogásolt gázvezeték biztonságos  üzemeltetése érdekében megegyezést javasolt a szolgalmi jog jogosultjával. A panaszos újabb beadványára az IKM 1996. január 2-i levelében megismételte azon tájékoztatását, hogy nem feladatuk a kiépített közművek szabványosságának rendezése, felek egyezzenek meg.

Alkalmazandó jogszabályok:
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv)

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

A gázenergiáról,  szóló  1969. évi VII. törvény 
1995 I.27-ig hatályos:
Gt. 30. § A bányahatóságnak a 3. §-on alapuló feladatköre mellett műszaki-biztonsági felügyelete alá tartozik...
b) a gázelosztó vezeték létesítésének (átalakításának, bontásának) és üzemeltetésének,
c) a gázszállító és gázelosztó vezeték nyomvonala megjelölésének [13. § (1) bekezdése]
ellenőrzése.
Gt. 31. § (1) A gázipari műszaki-biztonsági feladatok ellátására gázipari műszaki-biztonsági felügyeletet kell szervezni.
(2) Az (1) bekezdésben említett szerv műszaki-biztonsági szempontból ellenőrzi:...
c) a gáz vezetékben történő szállítását, amennyiben az nem tartozik a bányahatóság ellenőrzési jogkörébe,... 

1/1977. (IV. 6.) NIM rendelet a gázenergiáról szóló 1969. évi VII. törvény végrehajtásáról
49. § (2) A GOMBSZ egyes előírásaitól - igazoltan egyenértékű biztonsági szintű műszaki megoldás esetén - a hatóság eltérést engedélyezhet.
51. § (1) A gáz- és olajipari hatósági műszaki-biztonsági felügyelet ellátása - a Bányahatóság hatáskörébe tartozók kivételével - I. fokon az Energiafelügyelet, II. fokon az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium Országos Energiagazdálkodási Hatósága (továbbiakban: OEGH) hatáskörébe tartozik.
(2) Az Energiafelügyelet - a gáz- és olajfogyasztó berendezés tekintetében a 48. §-ban meghatározott jogköre mellett - e rendelet 1. § (3) bekezdésében foglalt gázüzemi létesítmények és berendezések, továbbá a Gt. 31. §-ában foglalt tevékenységek vonatkozásában általános ellenőrzési jog illeti meg......
52. § (1) Az Energiafelügyelet ellenőrzése során az 51. §-ban meghatározott intézkedéseken felül köteles megtenni mindazokat az intézkedéseket, amelyeket biztonságtechnikai szempontból szükségesnek tart.....

1994. évi XLI. törvény a gázszolgáltatásról, (Gszt.) egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 3/1995. (I. 20.) Korm. rendelettel
Több szakaszát módosította az 1997. évi XX. törvény 1997. IV. 5 napjától
1997. IV 5-ig hatályos szöveg
i) csatlakozó vezeték: főelzárótól a gázmérő főcsapjáig vagy - gázmérő hiányában - a fogyasztói főcsapig terjedő vezeték és tartozékai;

1997. IV. 5-től hatályos szöveg:
Gszt. 3. § A törvény alkalmazásában
i) csatlakozó vezeték: a fogyasztó telekhatárától a gázmérő főcsapjáig vagy - gázmérő hiányában - a fogyasztói főcsapig terjedő vezeték és tartozékai;
j) gázmérő: az a hiteles mérőeszköz tartozékaival együtt, amely az elfogyasztott gázmennyiség mérésére szolgál;
k) fogyasztói vezeték: a gázmérőtől, ennek hiányában a fogyasztói főcsaptól a gázfogyasztó készülékig terjedő vezeték;
l) fogyasztói berendezés: a fogyasztói vezeték és a gázfogyasztó készülék, valamint azok rendeltetésszerű és biztonságos használatához szükséges tartozékok összessége, beleértve az égéstermék elvezető rendszert is;

Gszt. 1997. IV. 5-ig hatályos szövege
Gszt. 18. § (1) A csatlakozó vezeték és a fogyasztói berendezés megépítése az ingatlantulajdonos kötelessége.
(2) A csatlakozó vezeték és a fogyasztói berendezés kiviteli tervét 200 m3/h teljesítmény alatt vételező fogyasztók esetében a gázszolgáltató műszaki-biztonsági szempontból díjmentesen köteles felülvizsgálni. A gázszolgáltató kivitelezésre alkalmas nyilatkozatának hiányában a létesítményt nem szabad kivitelezni......
 (5) A gázszolgáltató által felülvizsgált kiviteli terv szerint elkészített gázszerelést a gázszolgáltató az üzembe helyezés előtt köteles díjmentesen ellenőrizni és minősíteni.

Gszt. 1997. IV. 5-től hatályos szövege
Gszt. 18. § (1) A csatlakozó vezeték és a fogyasztói berendezés megépítése az ingatlantulajdonos kötelessége.
(2) A csatlakozó vezeték és a fogyasztói berendezés kiviteli tervét 200 m3/h teljesítmény alatt vételező fogyasztók esetében a gázszolgáltatónak a kivitelezés megkezdése előtt be kell nyújtani, és a gázszolgáltató műszaki, biztonsági és környezetvédelmi szempontból díjmentesen köteles felülvizsgálni. A gázszolgáltató kivitelezésre alkalmas nyilatkozatának hiányában a létesítményt nem szabad kivitelezni. Ez a felülvizsgálat nem vonatkozhat a tervezett készülékek és anyagok gyártmányára, típusára, ha azok egyébként a vonatkozó előírásoknak megfelelnek....
 (5) A gázszolgáltatónak benyújtott kiviteli terv szerint elkészített gázszerelést a gázszolgáltató az üzembe helyezés előtt köteles díjmentesen ellenőrizni és minősíteni.

Gszt. 19. § (3) A csatlakozó vezeték és az általános közüzemi szerződés hatálya alá tartozó fogyasztó berendezéseinek üzembe helyezését a gázszolgáltató végezheti el. A gázfogyasztó készülék üzembe helyezésére a készülék gyártója, vagy az arra feljogosított megbízottja is jogosult....
(7) Ha a csatlakozó vezetéken és a fogyasztói berendezésen a gázszolgáltató veszélyhelyzetet észlel vagy az egyéb módon tudomására jut, úgy azonnal köteles annak elhárításáról gondoskodni. Ennek keretében jogosult a gázszolgáltatást mindaddig szüneteltetni, amíg a veszélyhelyzet fennáll.

Gszt. 1997 IV 5-i módosításig hatályos szövege
Gszt. 32. § (1) A bányafelügyelet hatáskörébe tartozik:
a) a gázelosztó vezeték létesítésének (átalakításának, cseréjének, elbontásának) engedélyezése, továbbá
b) a gázszolgáltató műszaki-biztonsági tevékenységének ellenőrzése.
(2) A gáz palackban vagy tartályban történő forgalmazásának műszaki-biztonsági felügyeletét ellátó hatóságot a miniszter jelöli ki....

Gszt. 1997 IV 5-től hatályos szövege
32. § (1) A bányafelügyelet hatáskörébe tartozik a gázelosztó vezetékekkel kapcsolatban:
a) a gázelosztó vezeték létesítésének (átalakításának, cseréjének, elbontásának) engedélyezése, építésfelügyelete és munkavédelmi hatósági felügyelete, továbbá
b) a gázszolgáltatóra vonatkozó műszaki-biztonsági előírások betartásának ellenőrzése,
c) a külön jogszabályban meghatározott súlyos üzemzavar és súlyos baleset vizsgálata.
(2) A Műszaki Biztonsági Felügyelet hatáskörébe tartozik:
a) műszaki-biztonsági szempontból a fogyasztói berendezések, továbbá
b) a gáz palackban vagy tartályban történő biztonságos forgalmazásának felügyelete.
(3) A gáz palackban vagy tartályban forgalmazásának feltételeit a miniszter rendeletben határozza meg.

33/1996. (VI. 25.) IKM rendelet a műszaki-biztonsági felügyeletet ellátó szervezetről szóló 166/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet végrehajtásáról
2. §(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg....
b) a mellékletben felsorolt jogszabályokban és az azokkal hatályba léptetett biztonsági szabályzatokban említett Állami Energetikai és Energiabiztonságtechnikai Felügyelet alatt a műszaki-biztonsági felügyeletet ellátó szervezetet [166/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet] kell érteni.

166/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet a műszaki-biztonsági felügyeletet ellátó szervezetről
2.§..(3) A Főfelügyelet és a felügyeletek eljárására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § (1) A Főfelügyelet és a felügyeletek ellátják mindazokat a hatósági feladatokat, amelyeket - eltérő jogszabály hiányában - a miniszter rendeletben meghatározott....
5. § A felügyeletek illetékességi területükön:
a) hatósági jogkörben első fokon járnak el a műszaki-biztonsággal kapcsolatos jogszabályokban meghatározott ügyekben,
b) gondoskodnak a műszaki-biztonsággal kapcsolatos panaszok, kérelmek, közérdekű bejelentések kivizsgálásáról és elintézéséről.
6. § A Főfelügyelet:
a) hatósági jogkörben
- első fokon jár el azokban az ügyekben, amelyeket jogszabály hatáskörébe utal,
- másodfokon jár el a felügyeletek által hozott határozatok ellen benyújtott fellebbezések elbírálásánál;...
7.§ c) ahol jogszabály az Állami Energetikai és Energiabiztonságtechnikai Főfelügyelet műszaki-biztonsági hatásköréről tesz említést, a jövőben ez alatt Műszaki Biztonsági Főfelügyelet, valamint a területi műszaki-biztonsági felügyeletek hatáskörét kell érteni;

Egyéb:

25/1993. (IV. 23.) AB határozat
Az Alkotmánybíróság gyakorlatában - ahogy ezt az Alkotmánybíróság a 11/1992. (III. 5.) AB határozatában kifejtette - a jogbiztonság szorosan a jogállamiság alkotmányjogi elvéhez kapcsolódik. A jogbiztonság a jogalkotótól elsősorban azt várja el, hogy a jog egésze és egyes részterületei, továbbá egyes szabályai is világosak, egyértelműek és alkalmazhatók legyenek. A végrehajtási rendelkezések deregulációjának elmulasztása az alapul fekvő magasabb szintű jogszabály hatályon kívül helyezésével együtt a jogbiztonságot súlyosan sértheti,.....

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 18. §-a A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57.§ (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. ...

A vizsgálat megállapításai:

A panaszos hivatalom segítségét a gázvezeték szabványellenes állapotát megállapító jogerős államigazgatási határozat meghozatala érdekében kérte, arra hivatkozva, hogy csak ennek alapján indíthat pert a szabványellenes állapot megszüntetése érdekében.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény behatárolja hatáskörömet.

Vizsgálatom nem terjedt ki arra, hogy a gázvezeték szabványellenes állapotáért mennyiben felelős a megrendelő Társasház, vagy valamely közmű építését végző cég. A bíróság hatáskörébe tartozik a felelősség megállapítása, és a mulasztást elkövető fél kötelezése. 

Kizárólag azt vizsgáltam, hogy közigazgatási szerv  mulasztott-e eljárásai során és mulasztása alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelmet okozott-e.

A csatlakozó vezeték építése kapcsán a bíróságnak illetve a közigazgatási szervnek más-más kérdésében volt döntési jogosultsága. A bíróság döntött olyan polgári jogi kérdésben, mint a szolgalmi jog, illetve kártérítési felelősség. A államigazgatási szerv feladata az volt, hogy mint hatóság a jogszabályok által biztosított hatáskörében eljárjon a gázvezeték létesítésének engedélyezésében illetve megépített csatlakozó vezeték építésének ellenőrzésében. Így a államigazgatási szerv  hatáskörébe tartozott annak elbírálása, hogy a kifogásolt csatlakozó vezetéket valóban a szabványokban rögzített biztonsági előírásoknak megfelelően építették-e ki.

A tudomásomra jutott tényekből megállapítottam, hogy az eljáró hatóságok több esetben nem tartották be az Áe szabályait. Több esetben túllépték az eljárási határidőt.  Az AEÉF a 78-V/1990 sz. határozata elleni fellebbezést nem terjesztette fel, ezzel megsértette az Ae. 65. §-ban írtakat. Az IKM a Z-3999/95 sz határozata rendelkező részében nem tájékoztatta az ügyfeleket a bírói felülvizsgálat lehetőségéről, mely ellentétes az Ae 43 § (1) bekezdésével. Viszont a panaszos  később benyújtott panaszát az IKM J-1987/95 sz 1995. november 13-án kelt levelében azzal utasította el, hogy az Ae.72.§-ban rögzített határidőn túl terjesztette elő. Ez a jogszabálysértő eljárás akadályozta a panaszost a rendkívüli jogorvoslat, - a közigazgatási per- igénybevételében, ami az Alkotmány 57.§ (5) bekezdésében írt jogorvoslati jogosultság alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot okozott.

Mindezekből megállapítottam, hogy a hatósági mulasztások következtében az ügyben a hatóság nem hozott olyan jogerős államigazgatási határozatot, mely érdemben döntene a csatlakozó gázvezeték szabványosságának kérdésében.

Vizsgáltam azt is, hogy a jogszabályi változások után megmaradt-e a hatóság  ellenőrzési hatásköre, és határozat meghozatalára kötelezhető-e.

A csatlakozó vezeték megépítése idején a biztonságtechnikai ellenőrzést a gázenergiáról szóló  1969. évi VII.  törvény 30- 31 §-a és a törvény végrehajtási rendelete a  1/1977 (IV.6.) NIM  rendelet szabályozta. Az 1969. évi VII.  törvény idézett 30-31 §-ai szerint a Bányahatóságnak a szolgalmi joggal terhelt telken belüli csatlakozó vezeték ellenőrzésére nem, csak a gázelosztó vezeték felügyeletére volt hatásköre. Erre az AEÉF-nek volt hatásköre a törvény  31. § (2) bekezdés c.) pontja és az 1/1977 (IV.6.) NIM  rendelet idézett 51. §-a értelmében. E jogkörére hivatkozva járt el az AEÉF  pl. a 78-V/1990.  számú határozatában.

 Időközben hatályba lépett a gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI.  törvény (Gszt.), és végrehajtási rendelete a 3/1995. (I. 20.) Korm. rendelet. 
A Gszt. hatályba lépése után is  hatályban maradt azonban az 1/1977 (IV.6.) NIM  rendelet jelentős része.
A Kormány a 166/1995. (XII. 27.) Korm. rendelettel új szervezetet hozott létre a műszaki-biztonsági felügyeletet ellátására. A Műszaki Biztonsági Főfelügyelet és területi szervei a 166/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet  7. § c.) pontja értelmében a 33/1996. (VI. 25.) IKM rendelet 2. sz. mellékletében felsorolt jogszabályok alkalmazásakor  jogutódja az AEÉF-nek. Így a 1/1977 (IV.6.) NIM rendelet műszaki biztonsági felügyeletre vonatkozó rendelkezéseinek betartása a Műszaki Biztonsági felügyelet feladata lett.
 Ugyanakkor a Gszt hatályba lépésével változott a műszaki biztonsági felügyeletre vonatkozó törvényi szabályozás.
A Gszt 1997. IV. 5-ig hatályos szövege a 32. §-ban csak a gáz palackban és tartályban forgalmazása kapcsán említi a miniszter által kijelölendő hatóságot. A Gszt. 1997. évi XX. törvényi módosítása nevesíti a 32.§ (2) bekezdésében a Műszaki Biztonsági Felügyelet hatáskörét, amely már kiterjed a fogyasztói berendezésekre. Azonban a fogyasztói berendezés fogalmába a Gszt. idézett értelmező rendelkezési szerint csak a fogyasztói vezeték tartozik, a csatlakozó vezeték nem.

A Gszt 1997.évi módosítása érintette a bányafelügyelőség hatáskörét is, de a Gszt  32.§ (1) bekezdése továbbra is csak a gázelosztó vezeték ellenőrzésére jogosítja fel a bányafelügyeletet, csatlakozó vezetékkel kapcsolatos feladatokat nem ró a hatóságra.
Ebből következően törvény szabályozása alapján a csatlakozó vezetékre sem a Bányakapitányságok sem a Műszaki Biztonsági Felügyelet nem rendelkezik ellenőrzési jogosítvánnyal.

A panaszos kérelmeit megalapozó BKKB 15.P. II. 20526/87. sz. - 1989. november 3-án kelt - ítéletet a bíróság még a régi gáztörvény hatálya idején hozta meg, amikor a csatlakozó gázvezetékre volt hatósági ellenőrzési jogköre az AEÉF-nek. Jelenleg a telekhatáron belüli csatlakozó vezetékre ilyen jogkörrel egyik hatóság sem rendelkezik.

Ebből következően nincs akadálya annak, hogy a megváltozott jogi szabályozásra tekintettel a panaszos a keresetet nyújtson be a bírósághoz. A bíróság nem követ el hatáskör elvonást, ha a kereset elbírálása kapcsán dönt  a közművezetékek lefektetésének szabványossága kérdésében.

Megjegyzem, hogy a becsatolt iratokból az valószínűsíthető, hogy a gázvezeték után lefektetett vízvezeték okozta a gázvezeték szabványellenes állapotát, így panaszos célját nem a gázszolgáltató perlésével érheti el.

A Gszt. új jogi szabályozással a csatlakozó vezeték és fogyasztói berendezés tekintetében a gázszolgáltatóknak ad ellenőrzési jogosítványt. A gázszolgáltató a kiviteli terveket jóváhagyja, illetve ellenőrzi a kivitelezés megfelelőségét (Gszt. 18. §). A gázszolgáltató kivitelezésre alkalmas nyilatkozatának hiányában a létesítmény nem kivitelezhető. A Gszt. 19.§ (7) bekezdése feljogosítja a gázszolgáltatót, hogy nem megfelelő   kivitelezés esetén, mely veszélyhelyzetet idézhet elő, el sem kezdje - nem helyezi üzembe a berendezéseket - vagy szüneteltesse a szolgáltatását. Ez a jogosítvány megfelelő kényszerítő eszköz a szabályos és biztonságos vezeték építésre.
Így a gázszolgáltató, annak ellenére, hogy nem hatóság,  hatóságot megillető ellenőrzési jogkörrel rendelkezik, és akaratát hatósági határozat nélkül is ki tudja kényszeríteni.
Ez a jogi megoldás nem kezeli a vizsgált ügyben felmerülő problémát, nevezetesen, ha a gázművek ellenőre által átvett csatlakozó vezetékre utólag történik olyan építés, mely szabványellenes állapotot eredményez. Szintén nincs hatósági ellenőrzés a gázszolgáltató tévedése esetére sem.
A csatlakozó vezeték, és fogyasztói berendezés építtetője  mint a kiviteli terv engedélyezését kérő alárendelt helyzetben van a gázszolgáltatóval szemben. Mivel a gázszolgáltató eljárása nem hatósági eljárás, nem alkalmazhatók az Ae-ben rögzített, kérelmező jogait biztosító eljárási garanciák.
Mindez az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből következő jogbiztonság elvével, és az Alkotmány 57.§ (5) bekezdésében írt jogorvoslati jogosultság alkotmányos alapelvével kapcsolatban alkotmányos visszásságot eredményezhet, ezért  e tekintetben ajánlással élek.

 Az új Gszt. hatályba lépése után is hatályban maradt 1/1977 (IV.5.) NIM rendelet 51. § (1) bekezdése, miszerint hatósági műszaki felügyelete az AEEF-nek - így a jogutójának a Műszaki Biztonsági Felügyeletnek is - kiterjed mindarra amire a bányahatóságnak nincs hatásköre. Mivel a Gszt. csak az elosztó vezetékig ad a Bányakapitányságoknak ellenőrzési jogkört, a csatlakozó vezetékre kiterjed a NIM rendelet szerint a Műszaki Biztonsági Felügyelet hatásköre. Ez viszont  ellentétes a Gszt módosított  32.§-ának előírásaival. A NIM rendelet rendelkezései olyan magasabb szintű jogszabály végrehajtására hivatottak, amely abban a formában már nem léteznek, mivel új törvényi szabályozás lépett hatályba. Ennek tudható be, hogy a NIM rendelet például a már nem hatályos régi gáztörvény 31. §-ára utal az AEÉF hatáskörének megállapításánál.

Az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság elve megköveteli az alkalmazandó jogszabályok világos és egyértelmű megfogalmazását. A jogbiztonság érvényesülését hátráltatja, hogy az 1994. évben elfogadott Gszt végrehajtása során nemcsak a 3/1995 (I.21.) Korm. rendeletet, hanem 1/1977. (IV.6.) NIM rendelet szabályait is alkalmazni kell. A NIM rendeletet többször módosították. Ennek ellenére rendelkezéseinek alkalmazása a Gszt és  3/1995 (I.21.) Korm. rendelet szabályai mellett a jogalkalmazás során bizonytalanságot okoz, mivel szakaszai több esetben ellentétesek a hatályos törvény rendelkezésivel.

A Gazdasági Minisztérium az OBH 4904/98. sz jelentésben foglalt ajánlásra arról tájékoztatott, hogy a gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI törvény átfogó módosításának tervezett időpontja 2001. év. A törvény módosításával egyidejűleg egységesen felülvizsgálatra, illetve átdolgozásra kerülnek a kapcsolódó jogszabályok, így az 1/1977. (IV.6.) NIM rendelet előírásai is.

Ajánlás:
Felkérem a Gazdasági Minisztert, hogy a gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI. törvény (Gszt.) átfogó módosítása során terjessze ki  a hatóság ellenőrzési jogkört a csatlakozó gázvezeték ellenőrzésére is.

Kérem a Gazdasági Minisztert továbbá, hogy tegye megfontolás tárgyává azt,  hogy  az átfogó kodifikáció előtt az 1/1977. (IV. 6.) NIM rendelet 51. §-a  és a Gszt. 32. §-a közötti ellentmondást, a  1/1977. (IV. 6.) NIM rendelet  51. §-ának hatályon kívül helyezésével feloldja.

Budapest, 1999. július 26.

Gönczöl Katalin