OBH 5201/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Németh Andrea

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványával az  állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult sérelmezve a XIII. ker. Önkormányzat és a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának határozatait az által beterjesztett építésüggyel, zajpanasszal kapcsolatban, valamint sérelmezte a XIII. ker. Rendőrkapitányság eljárását is.

A vizsgálat a panaszhoz, a testi és lelki egészséghez való jog sérelmének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás

1.
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a szomszédos ingatlanon működő kft. tevékenységével károsítja a környezetét, a nagymértékű zajhatás miatt elviselhetetlenné teszi életét. A panaszos többször fordult a XIII. ker. Önkormányzathoz zaj -és építésügyi panasszal, de állítása szerint kifogásait az Önkormányzat nem kezelte kellő körültekintéssel.

A rendelkezésre álló iratokból megállapíthatóan a panaszos az önkormányzatnál zajpanasz bejelentéseket tett 1997. 06. 04. és 1998. 03. 08-án. A panaszos 1996. 06. 20., 1997. 03. 25., 1997. 05 .08., 1997. 05. 13., 1997. 07. 08. és 1997. 10. 21-én az önkormányzat jegyzőjének címzett leveleiben kérte a kft. zajos tevékenységének megszüntetését célzó intézkedések megtételét.

Az önkormányzat intézkedései:
1996. 06. 11-én a PH építésügyi osztályának ügyintézője a helyszinen ellenőrzést tartott, melynek során emlékeztető készült  a  panaszos által kifogásoltakról.
1996. 07. 12-én végzett zajmérésről készült jegyzőkönyv szerint a zajszint minősítése megfelelő.
1996. 08. 22-én a helyszinen a Közép Dunavölgyi Környezetvédelmi Főfelügyelőség ellenőrzést tartott, a műszeres zajszintmérés megállapította, hogy a zajszint megfelelő. 1996. 10. 18-án kelt V-1465/96. sz. határozatával az építésügyi osztály  a a panaszos zajpanasz bejelentését elutasította, mely határozatot a fellebbezést követően a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala helybenhagyott.

1997. 02. 13-án Közigazgatási Hivatal ügyintézője helyszini szemlét tartott, melynek során a kft. tevékenységével kapcsolatban rendellenességet nem állapított meg. A szemléről jegyzőkönyv készült.
A Hivatal a 1997. 04. 10-én tájékoztatta a a panaszost az 1997. 03. 25-én kelt beadványával kapcsolatban, hogy a korábbi vizsgálatok megállapításainak megfelelően a kft. tevékenysége során építésügyi és környezetvédelmi előírások megszegésére nem került sor.

1997. 04. 21-én a PH műszaki osztályának ügyintézője helyszini ellenőrzést tartott, melynek során rendellenességet nem állapított meg. Az ellenőrzésről feljegyzés készült.
Az építésügyi osztály 1997. 05. 06-án adott tájékoztatásában ismertette a panaszossal, hogy a többszöri környezetszennyezési panaszaival kapcsolatban számos esetben a hatóság a bejelentések alapján helyszini szemlén volt illetve célellenőrzés tartott, és rendellenességet nem tapasztalt.
Az önkormányzat jegyzője az 1997. 05. 26-án kelt levelében tájékoztatta a panaszost arról, hogy  a zajhatárérték betartása esetén nincs lehetőség a kft. tevékenységének megszüntetésére illetve szankcionálására. Május 30-án tájékoztatását hasonló tartalommal megismételte.
1997. 06. 23-án kelt tájékoztató levelében a PH igazgatási osztályának vezetője közölte a panaszossal, hogy panaszbejelentését az építésügyi osztály felé továbbította, mivel ez az osztály rendelkezik hatáskörrel a zajjal és zajméréssel kapcsolatos intézkedések megtételére. Tájékoztatta továbbá a panaszost arról is, hogy birtokvédelmi eljárást kérhet a hivataltól, valamint az önkormányzat a kft. működését folyamatosan figyelemmel kíséri.

A panaszos 1997. 06. 05-én kelt, a Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztériumhoz címzett beadványát illetékességből áttették a Főváros Közigazgatási Hivatalához. Ezzel a beadványával valamint a Hivatalhoz címzett beadvánnyal kapcsolatban a Hivatal építésügyi osztályának vezetője 1997. 07. 16-án és 23-én tájékoztatta a panaszost a felülvizsgálat eredményeiről. A többszöri helyszini ellenőrzés ellenére szabálytalanságot építésügyi és környezetvédelmi szempontból nem találtak. A panaszos ismételt beadványai, panaszai új körülményt az ügyre vonatkozóan nem tartalmaztak, így a Hivatal a 08-1871/97. sz. határozatában foglaltakat (amely a zajpanasz bejelentést elutasította) fenntartja, és a helyzet változatlanságáig újabb intézkedésre nincs lehetőség.
1997. 07. 18-án az PH építésügyi osztálya tájékoztatta a panaszost arról, hogy az építésügyi hatóság (a már korábban adott tájékoztatásnak megfelelően) csak a szakvállalalt által mért és zajmérési jegyzőkönyvvel igazolt zajhatárérték túllépése esetén intézkedhet a zajokozás megszüntetésére. Ennek hiányában nem rendelkezik megfelelő eszközökkel a kft. tevékenységének megszüntetésére. Az ügy kivizsgálására a hatóság gyakoribb ellenőrzéseket fog a helyszinen tartani.
A panaszos 1997. augusztusában az alpolgármester asszonynak címzett beadványával kapcsolatban azt a felvilágosítást kapta, hogy amíg a kft. tevékenységének ügyében a folyamatban lévő építésrendészeti, ipar-kereskedelmi és közegészségügyi hatósági eljárások nem zárulnak le, addig a tevékenység megszüntetésének elrendelésére nincs törvényes lehetőség.
Hasonló tartalommal  az 1997. 11. 07-én kelt levelében az önkormányzat jegyzője is tájékoztatta a panaszost.

Az ÁNTSZ XIII. ker. Intézet tisztifőorvosának, az építésügyi osztálynak írt levelében foglaltak szerint, a helyszini ellenőrzések alapján (1997. 12. 22., 1998. 01. 16., 1998. 01. 30.) a szakvéleménye az, hogy az üzemi tevékenységől származó zajterhelés a határérték tekintetében nem kifogásolható, a zajpanasz bejelentéseket nem tekinti megalapozottnak, állásfoglalásáról  a panaszost értesítette.
Az építésügyi osztály 1998. 03. 11-én megküldte a panaszosnak az ÁNTSZ XIII. ker. Intézetének tájékoztatását arról, hogy az Intézet 1998. május 12 - június 8-ig több esetben ellenőrzést tartott és arról szakvéleményt adott, mely szerint a kft. tevékenységéből származó környezeti zajterhelés a 4/1984. EüM. rendelet előirásainak megfelel.

2.
A panaszos több esetben kifogásolta az Önkormányzatnál a kft. működését, az építési engedély hiányát.

Megkeresésemre a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának Építésügyi Főosztálya azt a tájékoztatást adta, hogy a panaszos építésügyi panaszával kapcsolatban a kft. a 08-10025/97. számú másodfokú határozat ellen közigazgatási pert indított. A per elsőfokon lezárult az említett határozat helybenhagyásával, de az ítélet még nincs a birtokukban.

3.
A panaszos és a kft. között megromlott a viszony, többször tett feljelentést a rendőrségen, de állítása szerint a XIII. ker. Rendőrkapitányság a feljelentések többségével nem foglalkozott. A panaszos szerint az 1996. 07. 26., 1996. 10. 29., 1996. 12. 10., 1997. 03. 04., 1997. 06. 04., 1997. 07. 17., 1997. 09. 02. és az 1997. 09. 05-én tett feljelentéseivel kapcsolatban érdemi intézkedés nem történt.

Alkalmazott jogszabályok

12/1983. (V. 12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről

5. § Zajt, illetve rezgést előidéző új üzemi létesítményt, berendezést, technológiát, telephelyet és egyéb helyhez kötött külső zajforrást (a továbbiakban együtt: üzemi létesítmény) csak olyan módon szabad tervezni, létesíteni, üzembe helyezni, meglevőt pedig bővíteni, felújítani, korszerűsíteni, valamint építési munkát végezni, hogy azok rendeltetésszerű használata, illetőleg az építési munka végzése során keletkező zaj a területre, illetve rezgés a létesítményre megengedett zaj- és rezgésterhelési határértéket ne haladja meg.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.

A vizsgálat megállapításai

1.
A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos által sérelmesnek tartott építésügy vizsgálatára
- mivel az ügyben bírósági eljárás van folyamatban illetve az ítélet jogerőre emelkedett - az Országgyűlési Biztos Hivatalának nincs hatásköre. 
A bíróság nem tartozik azon hatóságok közé, melyek határozatainak, eljárásának vizsgálata az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) valamint a 29. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos hatáskörébe tartozik.

2. 
A vizsgálat megállapította, hogy a kft. tevékenységének zajhatásával kapcsolatos panasz miatt több esetben történt helyszini ellenőrzés az önkormányzat, a Közigazgatási Hivatal, a Környezetvédelmi Főfelügyelőség és az ÁNTSZ részéről. Az ellenőrzésekről és a vizsgálatokról készült jegyzőkönyvek, szakvélemények minden esetben azt állapították meg, hogy a zajszint a megengedett határérték alatt maradt. A hatóságok minden esetben kivizsgálták a bejelentéseket - az 1957. évi IV. törvényben meghatározott eljárási határidőn belül - és értesítették a panaszost a vizsgálati eredményekről, álláspontjukról. Számos esetben került kifejtésre, hogy a panaszos ismételt bejelentései ellenére, ha a zajszint a megengedett határérték alatt marad, a közigazgatási szerveknek nincs törvényes lehetőségük a kft. tevékenységének szankcionálására, megszüntetésére. A panaszos zajpanasz bejelentését az önkormányzat V-1465/96. számú határozatával elutasította. A panaszos a határozat ellen fellebbezést nyújtott be, a másodfokú határozat az elsőfokú határozatot helybenhagyta. A rendelkezésre álló határozatok tanulmányozása alapján megállapítható, hogy a közigazgatási szervek a határozathozatalhoz szükséges tényállás tisztázása érdekében alapos bizonyítási eljárást folytatottak le. 
A 12/1983. évi MT rendelet 5. §-a értelmében: "Zajt, illetve rezgést előidéző új üzemi létesítményt, berendezést, technológiát, telephelyet és egyéb helyhez kötött külső zajforrást (a továbbiakban együtt: üzemi létesítmény) csak olyan módon szabad tervezni, létesíteni, üzembe helyezni, meglevőt pedig bővíteni, felújítani, korszerűsíteni, valamint építési munkát végezni, hogy azok rendeltetésszerű használata, illetőleg az építési munka végzése során keletkező zaj a területre, illetve rezgés a létesítményre megengedett zaj- és rezgésterhelési határértéket ne haladja meg."
A vizsgálat megállapította, hogy a rendelkezésre álló iratok alapján a kft. tevékenysége során nem lépte túl a meghatározott határértéket, a  környezetvédelmi előírásokat nem szegte meg
A zajpanasz tárgyában a vizsgálat alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem tárt fel.

3. 
1998. december 7-én kelt megkeresésre a XIII. kerületi Rendőrkapitányság azt a tájékoztatást adta, hogy a Budapesti V-VIII-XIII. kerületi Ügyészség a teljes anyagot bekérte felülvizsgálatra. A rendőrség a feljelentéseket kivizsgálja, illetve a sértettek segélyhívására a helyszínre megy.
A kapitányságvezető panaszos által sérelmezett feljelentésekkel kapcsolatban a következő tájékoztatást adta: 
A panaszos 1996. 07. 26-án tett feljelentését 10. 29-én megismételte. A kapitányság 153-1499/96. sz. alatt eljárást indított, amely az 1968. évi I. törvény 48. §. (1) bek. d. pontja alapján bizonyítottság hiányában megszüntetésre került. A panaszos fellebbezése után a másodfokú hatóság az elsőfokú határozatot helybenhagyta.

A panaszos 1996. 12. 10-én tett feljelentését 1997. 03. 04-én megismételte. Az eljárás 153-395/97. sz. alatt került lefolytatásra, amely az 1968. évi I. törvény 48. §. (1) bek. d. pontja alapján megszüntetésre került. A határozatot a panaszos 1997. 05. 23-án saját aláírásával igazolva átvette.

A panaszos 1997. 06. 04-én tett feljelentését 1997. 07. 17-én megismételte. Az eljárás 153-4688/98. bü. sz. alatt került lefolytatásra, amely bizonyítottság hiányában megszüntetésre került. A határozatot a panaszos 1997. 11. 30-án átvette.

A panaszos 1997. 09. 02-én tett feljelentését 1997. 09. 05-én megismételte. Az ügy kivizsgálása, a megkeresésre adott válasz időpontjában is folyamatban van 153-37-1160/97. szám alatt.

A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos beadványában kifogásoltak, melyek szerint a feljelentések kapcsán érdemi intézkedés nem történt, megalapozatlanok, mivel az eljárások megszüntetéséről szóló határozatokat a panaszos saját aláírásával igazolva átvette, illetve a feljelentései alapján indult eljárás a 153-37-1160/97. sz. alatt a megkeresés időpontjában még folyamatban van.
A vizsgálat a rendőrség eljárásával összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem tárt fel.

Budapest, 1999. január 29.

Gönczöl Katalin