OBH 5015/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy a jövedelempótló támogatás iránti kérelmét elutasító határozatot késedelmesen kapta kézhez, ezért nem állt módjában eljárni más jogcímen történő szociális támogatása érdekében. Sérelmezte továbbá, hogy "csatornadíj mentessége" megszüntetésének okáról az Önkormányzattól nem kap tájékoztatást.

Vizsgálatomat a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elve, illetve a szociális biztonsághoz való jog sérelmének gyanúja miatt indítottam meg.

Vizsgálatom során megkerestem Nagykanizsa Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának Jegyzőjét, akitől tájékoztatást kértem a panaszokkal kapcsolatos álláspontjáról, különös tekintettel panaszos korábbi és esetleges jelenlegi szociális segélyezéséről. A válasz megérkezését követően munkatársam távbeszélőn kért további tájékoztatást a Polgármesteri Hivatal illetékes köztisztviselőitől.

A megállapított tényállás

Panaszos 1994. április 1-től 1996. május 31-ig munkanélküliek jövedelempótló támogatásában, majd 1996. június 1-től 1997. február 28-ig ápolási díjban, 1997. május 1-től 1997. október 31-ig rendszeres szociális segélyben részesült.

1997. április 18-án 5.000 Ft. átmeneti segélyt, illetve 1997-ben folyamatosan havi 5.000 Ft. rendszeres nevelési segélyt folyósítottak panaszos részére.

1998. április 1-től havi 5.480 Ft. rendszeres gyermekvédelmi támogatásban és ugyanezen időponttól kezdve havi 2.500 Ft. lakásfenntartási támogatásban részesül.

Nagykanizsa Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Szociális és Egészségügyi Osztályának Vezetője rendelkezésemre bocsátotta az 1997. április 4-én, panaszos jövedelempótló támogatás megállapítása iránti kérelmének elutasításáról hozott határozatot, melyet a tértivevény szerint panaszos 1997. április 16-án vett át.

Az érintett alkotmányos jogok

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A 17. § úgy rendelkezik, hogy a Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.

A 70/E. § (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
A (2) bekezdés szerint a Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Az ügy jogszabályi háttere

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 15. § (1) bekezdése kimondja, hogy az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 33. § (1) bekezdése kimondja, hogy a települési önkormányzat a megélhetése alapjául szolgáló jövedelem pótlására jövedelempótló támogatásban részesíti azt a munkanélkülit,
a) aki az Flt. alapján munkanélküli járadékban részesült, és a munkanélküli járadék folyósítása időtartamának lejártát követően az Flt. alapján más munkanélküli ellátásra nem jogosult, és keresetpótló juttatásban nem részesül,
b) akinek részére a munkanélküli járadék folyósítását keresőtevékenység folytatása miatt a folyósítási idő lejártát megelőzően szüntették meg, és a keresőtevékenységet követően az Flt. alapján munkanélküli ellátásra nem jogosult,
c) akinek a munkanélküli járadékra való jogosultsága az Flt. alapján támogatott képzés időtartama alatt szűnt meg, és a képzés megszűnését követően az Flt. alapján munkanélküli ellátásra nem szerzett jogosultságot,
feltéve, hogy családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át.
A (3) bekezdés úgy rendelkezik, hogy a jövedelempótló támogatás folyósításának időtartama 24 hónap, amelyet a jogosultság megállapításának napjától kell számolni.

A gazdasági stabilizációt szolgáló egyes törvénymódosításokról szóló 1995. évi XLVIII. törvény 79. § (2) bekezdése szerint 1996. szeptember 30-át követően az (1) bekezdésben meghatározott személyek közül annak folyósítható jövedelempótló támogatás, aki 1996. szeptember 30-án jövedelempótló támogatásban részesül, feltéve, hogy 1995. július 1. és 1996. szeptember 30-a között legalább 90 nap, a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58. §-a (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott munkaviszonnyal rendelkezik.

A vizsgálat megállapításai

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának cselekvési lehetősége a szociális biztonsággal összefüggő panaszok esetében rendkívül korlátozott, mert a segély típusú ellátás a jogszabályokban rögzített feltételek szerint vagy alanyi jogon jár vagy viszonylag széles diszkrecionális jogkörben, az anyagi lehetőségekhez képest adható.

A rendszeres és rendkívüli szociális támogatással kapcsolatos sérelmek orvoslásában az Országgyűlési Biztos csak akkor tud eredményesen eljárni, ha az eljáró hatóságok az anyagi vagy eljárásjogi szabályokat bizonyíthatóan megsértették.

A vizsgálat során megállapítottam, hogy a nehéz szociális helyzetben lévő panaszosnak az Önkormányzat több alkalommal nyújtott támogatást. A munkanélküliek jövedelempótló támogatásának folyósítása után ápolási díjban, rendszeres szociális segélyben, átmeneti segélyben, rendszeres nevelési segélyben, rendszeres gyermekvédelmi támogatásban és lakásfenntartási támogatásban részesült, illetve jelenleg is részesül.

A jövedelempótló támogatás ismételt folyósítására nem volt lehetőség, mert panaszos nem rendelkezett a törvényben meghatározott, a folyósítás feltételeként előírt 90 nap munkaviszonnyal. Az 1997. február 28-án - pénteki napon - benyújtott igényt az államigazgatási eljárási törvényben meghatározott elintézési határidőn belül bírálták el, hiszen az ügy érdemében 1997. április 4-én hozott határozatot a polgármester megbízásából eljáró osztályvezető-helyettes.

Az Önkormányzat szociális szerepvállalása korlátozott: gazdasági helyzetére, valamint az ellátandó feladatok széles körére tekintettel nincs lehetősége arra, hogy minden kérelemnek eleget tegyen.

Az 1993. évi III. törvény célja a szociális biztonság megteremtése és megőrzése. A szociális biztonság megteremtéséhez szükséges feltételekről az állam központi szervei és az önkormányzatok gondoskodnak. Mindez azonban nem jelenti azt, hogy a polgárok ne lennének felelősek megélhetési gondjaik, kiszolgáltatott helyzetük rendezéséért. Az egyének, a családok és a helyi közösség aktivitása nélkülözhetetlen feltétel a szociális biztonság megteremtése szempontjából. Az Önkormányzat közreműködése csak részben oldhatja meg a szociálisan rászorulók anyagi gondjait.

A vizsgálat során megállapítottam, hogy az Önkormányzat méltányosan járt el, a családot különböző módon és többször támogatta, ezért a szociális biztonsághoz való jog sérelme nem állapítható meg. A jövedelempótló támogatás megállapítása iránti kérelem elutasításáról hozott határozat  indokolása kitér panaszos olyan tartalmú tájékoztatására is, hogy rendszeres szociális segély megállapítása iránt kérelmet nyújthat be a Szociális és Egészségügyi Osztályon. 

Panaszos férje 1992-óta csatorna-közműfejlesztési hozzájárulást /összesen: 50.000 Ft./ fizet részletekben, évi 6.000 Ft-ot. A Polgármesteri Hivatal illetékese elmondta, hogy panaszos fizetési kötelezettségének pontosan eleget tesz, hátraléka nem volt, észrevételt, panaszt nem terjesztett elő.

Fentiekre tekintettel nem merült fel olyan körülmény a panaszbeadvánnyal kapcsolatban, amely az Országgyűlési Biztos további fellépését indokolná.

Budapest, 1998. június 30.

Gönczöl Katalin