OBH 5007/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadók: dr. Kiss László, dr. Csóré Erika, dr. Katona Anikó
I. Az eljárás megindulása:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az 1995. és 1996. évi tevékenységéről készült beszámolójában, "A hatóságok hivatásos állományú tagjainak emberi jogi helyzetéről szerzett benyomások" c. fejezetben kifejezte azt a meggyőződését, hogy a hatóságok képviselőinek emberi jogi helyzete kihat, illetve "visszahat" ügyfeleikre. "Ha az eljáró hatóság tagjai a hierarchikus rendszerben kiszolgáltatottak, akkor ennek megfelelően viselkednek azokkal szemben, akiknek ügyeiben eljárnak, akikről gondoskodni kötelesek, akikről - hatalmi helyzetüknél fogva - döntéseket hoznak." 

A rendőrség munkájával vagy a rendőrök magatartásával összefüggő panaszok száma emelkedő tendenciát mutat, 1995-ben 169, míg 1996-ban már 534 bejelentés érkezett rendőri intézkedések vagy mulasztások miatt az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Nem hisszük, hogy a rendőrség és a lakosság közötti konfliktusok csak a bűnözés növekedésére, a rendőrség létszámproblémáira és az alacsony rendőri fizetésekre egyszerűsíthetők le, mivel a rendőrségen belüli hierarchikus viszonyok elfedik a kiváltó okok egy részét. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának nem csak azokon a területeken kell az alkotmányos jogok érvényesülését megvizsgálni, ahonnan sok panasz érkezik, hanem ott is, ahol -  a nyilvánvaló működési zavarok ellenére - a jogérvényesítésnek ezzel a lehetőségével, az állampolgárok más csoportjaihoz képest ritkábban vagy egyáltalán nem élnek  

A rendőröktől és érdekképviseleti szerveiktől az elmúlt másfél évben alig érkezett panasz, de ebből - a fentiekre is figyelemmel - nem a problémák hiányára, hanem arra lehetett következtetni, hogy a sérelmek orvoslására rendszeresített fórum- és eljárási rendszer működése még kiforratlan, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján hivatalból kezdeményezte a rendőrök munkakörülményei, a szakmájuk gyakorlásához szükséges ismeretek megszerzéséhez való jogaik és  szakmai működésük feltételeivel kapcsolatos alkotmányos jogok érvényesülésének vizsgálatát.

A vizsgálat célja és módszere: A vizsgálat célja az előzőekben összefoglalt alapvető kérdéseket érintő szakmai hipotézis megerősítése vagy elvetése volt. 
A vizsgálat során nem törekedtünk a teljességre, sőt a reprezentativ mintavétel szabályaitól is eltekintettünk. A rendőrségi hierarchia szélesebb körű átvilágítása lényegesen hosszabb időt és nagyobb vizsgálati kapacitást igényelt volna, amelyre a folyamatos ügyekkel való lekötöttség miatt nem volt lehetőség. Tekintettel voltunk arra is, hogy csak a közelmultban lépett hatályba a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény, amelynek végrehajtási rendelkezései csak részben készültek el, vagy kiadásuk óta rövid időszak telt el. A végrehajtási rendelkezések gyakorlati érvényesülését átfogó módon nem vizsgáltuk.

A vizsgálat alapját a rendőri szervek vezetőivel folytatott, előre összeállított tematikus interjúk képezték. Ezeket az állományból önként jelentkező rendőrök kikérdezéséből származó információkkal vetettük össze, a kikérdezéshez kérdőíveket használtunk, amelyeket interjú-módszerrel töltöttünk ki. A kikérdezésnél az anonimitást biztosítottuk. Ez alkalmat adott egy kismintavétellel történt szociológiai felmérés elkészítésére is, amely a vizsgálat egyes megállapításait alátámasztotta és mélyebb betekintést biztosított a rendőrök magánéleti és munkahelyi problémáiba. A helyszíneket a Békés megyei Rendőr-főkapitányság kivételével bejárással is ellenőriztük.

A vizsgálat helyszineinek kiválasztásakor figyelembe vettük azt, hogy az állampolgári panaszok túlnyomó része a rendőrség helyi szervei ellen irányult, ezért elsősorban a kapitányságokon dolgozó rendőrök helyzetének megismerésére törekedtünk. A reálishoz közeli kép kialakítása érdekében azonban központi szervezeti egységeket is megvizsgáltunk.

A vizsgálati helyszínek: Marcali Rendőrkapitányság
		               Dombóvári Rendőrkapitányság
			   Szécsényi Rendőrkapitányság			
			   BRFK. VIII. ker. Rendőrkapitányság			
			   Békés Megyei Rendőrfőkapitányság								   ORFK Készenléti Rendőrség

A vizsgálatot vezette: Marcaliban és Békéscsabán Gönczöl Katalin, az állampolgári jogok   				országgyűlési biztosa,
                                    a többi vizsgált helyszinen dr. Kiss László főtanácsos. 
                                  
	résztvevők:		dr. Kiss Anikó jogi referens
				dr. Dunavölgyi Szilveszter osztályvezető
					dr. Novák Mária szociológus

	
II. A vizsgált alkotmányos jogok:

1. Egészséges környezethez való jog: "Alk. 18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez."

2. Élethez és testi épséghez való jog: "Alk. 54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani."

3. Egyenlő munkáért egyenlő bérhez való jog: "Alk. 70/B. § (2) Az egyenlő munkáért mindenkinek, bármilyen megkülönböztetés nélkül, egyenlő bérhez van joga.
  (3) Minden dolgozónak joga van olyan jövedelemhez, amely megfelel végzett munkája mennyiségének és minőségének."

4. Pihenéshez és szabadidőhöz való jog: "Alk. 70/B. § (4) Mindenkinek joga van a pihenéshez, a szabadidőhöz és a rendszeres fizetett szabadsághoz."

5. Érdekvédelemhez való jog:	 "Alk. 70/C. § (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy gazdasági és társadalmi érdekeinek védelme céljából másokkal együtt szervezetet alakítson vagy ahhoz csatlakozzon.

6. Legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való jog: "Alk. 70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
    (2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg."

Alkalmazott jogszabályok és BM rendelkezések:

1. 1976. évi 9. törvényerejű rendelet az Egyesült Nemzetek Közgyűlése XXI. ülésszakán, 1966.         december 16-án elfogadott Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya kihirdetéséről  
2. 1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról (Hszt)
3. 20/1997. (III. 19.) BM rendelet a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai illetményének és egyéb juttatásainak megállapításáról, valamint a folyósítás szabályairól
4. 1993. évi XCIII. törvény a munkavédelemről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló   5/ 1993. (XII. 26.) MüM rendelettel
5. 25/1996. (VIII. 28.) NM rendelet az egészséget nem veszélyeztető munkavégzés és munkakörülmények általános egészségügyi követelményeiről
6. A Belügyminisztérium Egészségügyi Szabályzata
7. 33/1997. (V. 13.) BM - IM - TNM együttes rendelet a fegyveres szervek hivatásos és szerződéses állományának egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról 

(Lásd részletesen a 2. sz. mellékletben)

III. A vizsgált rendőri szervek helyzete

1.Marcali Rendőrkapitányság

Marcali Somogy megye nyugati részén fekvő, közepes fejlettségű kisváros. A kapitányság illetékességi területéhez további 31 község tartozik, így az összlakosság kb. 35 ezer fő, amely etnikai szempontból nagyrészt homogén.

A kapitányságon dolgozó rendőrök létszáma 80 fő, jelenleg 6 fő hiányuk van, nem számítva a tartósan vagy rövidebb ideig betegség, szabadság, továbbképzés miatt távol lévőket. A létszámhiány a közbiztonsági állományt érinti. A lakosság számához viszonyítva 437 lakosra jut egy rendőr, ami az átlagos nyugat-európai, illetve az országos rendőrsűrűségnél rosszabb arány.

A terület bűnügyi helyzete elsősorban a vagyon elleni bűncselekmények miatt (lopás, betörés) romlik, súlyosabb megítélésű ügyek viszonylag ritkán fordulnak elő.

A hivatásos állományból ebben az évben két fő ment egészségi okból kifolyólag nyugdíjba. Egy személy tartós betegállományban van, idegösszeroppanás miatt, amelyet a kapitány véleménye szerint részben családi hajlam, részben az előre nem tervezhető rendőri életmóddal járó problémák idéztek elő.

A kapitányságon dolgozók lakáshelyzete a rendőrség átlagához képest kedvezőnek mondható. Egy dolgozójuknak volt lakásproblémája, akit átmenetileg szolgálati lakásban helyeztek el, családi házának felépüléséig. A település jellegénél fogva a rendőrök többsége saját vagy szülei házában él. Az építkezést általában családi, szülői segítséggel tudják megvalósítani, de munkáltatói támogatást is kapnak hozzá. Felvételnél előnyben részesülnek a rendezett lakáskörülmények között élők, mivel sem a kapitányság, sem az önkormányzat nem tud lakást biztosítani a lakás nélkülieknek.  Aki albérletben lakik, annak a megyei főkapitányság a bérleti díj 20-30 százalékát fedező albérleti hozzájárulást fizet. 

Az állomány anyagi helyzete átlagos. Fizetésük a szolgálati törvény szerinti besorolás szerint meghatározott, de a vidéki, alacsonyabb létfenntartási költségek és a családi jövedelem-kiegészítési lehetőségek (földtulajdon, kert, állattartás) eredményeként a vezetőnek nincs  tudomása anyagi gondokról, eladósodásról. A rendőrök 80 százaléka saját gépkocsival rendelkezik. Engedélyezett másodállása, mellékfoglalkozása senkinek sincs. Családi életük általában rendezett, a válási arány nem jelentős - három főről tudnak, de a válásuk nem a szolgálattal összefüggő vagy anyagi ok miatt történt - az átlagos gyermekszám családonként egy-kettő. Az átlagfizetés 31 ezer és 41 ezer forint között van (pótlékokkal együtt).

A bűnügyi és igazgatásrendészeti állomány hivatali munkarend szerint dolgozik, 07.30-tól 16.00 óráig.  A közrendvédelmi szolgálatot 12-24 órás váltásban látják el, 06.00 órától 18.00 óráig, illetve 18.00 órától 06.00 óráig. A váltásos rendszerben dolgozóknál figyelembe veszik az ünnepnapokra, pihenőnapokra eső szolgálatokat, önként jelentkezők, nőtlenek szolgálatba állításával igyekeznek elkerülni azt is, hogy valaki egymást követő években ugyanazokat az ünnepeket szolgálatban töltse.

A túlszolgálat mértékét ebben az évben miniszteri rendelettel 300 óráról 450 órára emelték, amelynek első 50 százaléka szabadnappal, ezen felüli része pótlék fizetésével kompenzálható. A helyi gyakorlat alapján a kapitányságon dolgozók részére fele-fele arányban, havonként kifizetik, illetve kiadják a túlszolgálatban töltött időt. A kapitány szerint az engedélyezet túlórakeret nem elegendő még az emelés után sem, mert a korlátozás az eredményesség rovására fog menni.

A bűnügyi állományt érinti, hogy a Balaton-parti idegenforgalom biztosítására a nyári időszakban három nyomozót a Fonyódi Rendőrkapitányságra vezényelnek. A vezényeltek részére szállást biztosítanak, aki nem veszi igénybe, közlekedési hozzájárulást kap.

Azok a rendőrök, akik nem a lakóhelyükön teljesítenek szolgálatot, rendszerint saját gépkocsijukkal járnak be a munkahelyre, amelyért 3 forint/km közlekedési térítést kapnak. Ez a gyakorlat a körzeti megbízotti szolgálatnál is érvényesül, tekintve, hogy a kapitányság vezetése nem támogatja - a korrupció és az elfogultság veszélye miatt - hogy a körzeti megbízottak abban a községben éljenek, ahol a szolgálati helyük van.

A múlt évben három rendőr ellen folyt büntetőeljárás, akiket első fokon felmentettek, míg feljelentőiket a bíróság elmarasztalta garázdaság és hivatalos személy elleni erőszak miatt.

Ebben az évben egy büntetőeljárás van folyamatban a szabálysértési előadóval szemben, vámorgazdaság bűncselekmény gyanúja miatt. Az eljárás Kecskeméten folyik, az ügy nem tisztázott, a vámhatóság feljelentésében az ügyészségi nyomozó hivatal először megtagadta a nyomozást. A gyanúsított állásából nincs felfüggesztve, jelenleg is dolgozik.Fegyelmi eljárás szintén egy rendőr ellen indult, a szolgálat hanyag ellátása miatt (a vérvételre előállított személy megszökött). Fegyelmi elbocsátás nem fordult elő. Az elmúlt évben tizenhét fő részesült jutalomban (mindösszesen nettó 312.000 forint), négy fő a főkapitánytól kapott 20-20 ezer forintot egy betöréssorozat tettesének felderítéséért, két főt a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálatának vezetője a fővárosban ellopott géppisztolyok nyomozásához nyújtott segítségért 30 ezer forint jutalomra javasolt. Az önkormányzat nem ajánlott fel jutalmat, de magánszemélyek esetenként igen, aminek elfogadásától a kapitányság vezetése elzárkózott.

Az eredetileg nem rendőrségi célra épült kapitánysági épület külső felújítására a múlt évben került sor. Használatba vétele (1956) óta komplett felújítás nem történt. Az irodai  részek karbantartása szakaszosan történik, a vezetői irodák és a mellettük lévő folyosórészek, mellékhelyiségek állapota kielégítő, festés két évvel ezelőtt volt. Beázások a lapostetővel ellátott fogdaépületben több helyen láthatók.Az alsó szinten lévő ügyfélfogadó rész kulturálatlan, az ügyfeleknek az irodák ajtaján kialakított kisméretű ablakok előtt, a folyosón kell sorba állniuk ügyeik elintézéséig. A folyosó rosszul megvilágított, nem szellőztethető, az ügyfelek rendelkezésére álló mellékhelyiség elhanyagolt, leromlott állapotú. Az irodahelyiségek felszereltsége hasonló színvonalú, a helyiségek rossz bevilágítása miatt még a nappali órákban is mesterséges fény mellett kell dolgozni. A mennyezeten elhelyezett 2-3 égőt tartalmazó lámpák fénye gyenge, asztali lámpát az irodai dolgozók nem kapnak. Hosszabb ideje kérik a vezetéstől a világítási problémák megoldását, amire eddig csak ígéretet kaptak.

Az épület fűtése külső falra szerelt gázkonvektorokkal történik, a hőmérséklet a vizsgálat idején mindenütt (a fogdában is) kielégítő volt. A helyiségek és a bejárt épületrészek takarítása megfelelő. Az állomány részére a főépület első emeletén és a közrendvédelmiek öltözőjében biztosított a napközbeni fürdési lehetőség (bár kicsi a valószínűsége, hogy a kapitány irodájával szemben lévő zuhanyozót a beosztottak használnák). A járőrök részére egy pihenőhelyiség van két heverővel, de itt készítik el írásbeli jelentéseiket is.
Étkezési lehetőség a kapitányságon nincs, sokan a lakásukon vagy a közeli éttermekben ebédelnek (inkább a nyomozók).

A bútorzat kopott, szegényes, a kárpitozott bútorok szakadozottak. A szolgálathoz szükséges felszerelés rendelkezésre áll, az irodaszerellátás megfelelő. A kapitányságon, illetve a böhönyei rendőrőrsön összesen 8 számítógép működik, de csak 2 nyomtatójuk van. A használók ismerik a gépek működését. Az ügyeleten és az igazgatásrendészeten elhelyezett gépek be vannak kapcsolva az országos körözési és bűnügyi nyilvántartásokba.
A feljelentések felvétele kézzel történik, mert a rendelkezésre álló program nem alkalmas az ügyintézés gépesítésére. Egy fénymásolóval dolgoznak, az iratmásoláshoz szolgálati jegyet kell készíteni és a kapitányságvezető engedélyezi.

A kapitányság járműállománya megfelelő, összesen 14 autójuk van a szolgálati igényekhez igazított elosztásban. A körzeti megbízotti szolgálat ezen belül 7 gépkocsival rendelkezik, amelyek azonban a futásnormájukon már túl vannak. A legfiatalabb kocsi 4 éves és van olyan autójuk, amiben már 280 ezer km van. Egy gépkocsit a Marcali  Közbiztonsági Alapítvány adott a részükre, ezt a bűnügyi nyomozók használják, akik részére az állománytábla szerint egyébként csak két autó járna.
Az üzemanyagellátás átlagosan havi 1500 km megtételét teszi lehetővé, ami nem sok, de ennek ellenére még nem kellett leállniuk egyetlen kocsival sem pénzhiány miatt. 

A képzettség szintentartása, illetve a továbbképzés érdekében időközönként a főkapitányságon és helyben is tartanak foglalkozásokat. A megjelent jogszabályok elsajátítása központi továbbképzés keretében történik, de a kapitányságon is havonként egy napot töltenek az ismeretek felfrissítésével. A fontosabb továbbképzések tesztvizsgával zárulnak.

A nyelvismeret fejlesztése öntevékeny módon történik, egy fő rendelkezik középfokú német nyelvvizsgával, alapfokú nyelvismerete több személynek van. A múlt évben indított házi nyelvtanfolyamon tizenegy fő vett részt.

Nem megfelelő az állomány lőkiképzése és fizikai erőnlétének, önvédelmi jártasságának megőrzése. Évente két alkalommal tartanak lövészetet, amikor 5-5 lőszer ellövésére van lehetőség. A kapitány szerint 16 évi szolgálat után egy nemrégiben tartott speciális oktatáson  tanult meg lőni, mivel a lőképzés nemcsak a begyakorlást nem teszi lehetővé, de a szolgálati fegyverhasználati szituációknak sem felel meg. Fegyverbaleset a kapitányságon nem fordult elő, de valószínűsíthető, hogy a fegyverismerettel is vannak problémák.

Önvédelmi kiképzésben csak a rendőriskolákon részesülnek a hallgatók, szolgálatba lépésüket követően már nincs gyakorlási, sőt rendszeres testedzési lehetőség  sem. A szolgálati törvényben előírt fizikai követelményszint elérésének, biztosításának a feltételei jelenleg hiányoznak.

A fizikaihoz hasonlóan, a pszichikai követelményeknek való megfeleléssel sem foglalkozik senki a kapitányságon, annak ellenére, hogy az egészségi problémák nagy része pszichoszomatikus eredetű. Ilyen jellegű alkalmassági vizsgálat csak a főiskolai felvételnél történik (a nappali tagozatra jelentkezőknél), a tiszthelyettesi állományt képző szakközépiskoláknál most vezetik be. Mindenesetre, akit a testülethez felvettek, az nyugdíjazásáig nem került idáig újabb vizsgálatra.
Az állomány részére időszakonként kötelező szűrőviszgálat van előírva, de havonként a kapitányságon is van orvosi rendelés. A kapitány szerint különösebb orvosi problémák nincsenek, szolgálat miatti kimerültség, alkoholizmus nincs.

A kapitányságon a Független Rendőr Szakszervezet és a Belügyi Dolgozók Szakszervezete működik, egyenként 8-9 taggal. Képviselőjük tiszthelyettes, kapcsolata a kapitányság vezetésével jó. Több alkalommal tanácskoztak az állományt érintő problémákról, kérésekről, beszámolójukon a kapitány is részt vett. Anyagi kérdésekben nem léphettek fel, de javasolták például, hogy a négy fogdaőri státuszt kéthavonkénti váltásban töltsék be, mivel a rendőrök nem szeretik ezt a beosztást. A javaslatot a vezetés elfogadta.

Fegyverhasználat utoljára 1991-ben történt, közlekedési baleset szolgálati időn túl előfordult. Nemrég egy elütési kísérlet történt közlekedésrendészeti intézkedés során, de a Nyomozóhivatal megszüntette a polgári személy gyanúsítottal szemben az eljárást.

A vizsgálat alkalmával megtekintettük a fogdákat is, ahol a látogatáskor 5 főt tartottak fogva. A zárkák berendezésénél észrevételeztük, hogy a fogvatartottak részére semmilyen lehetőség nem volt a szabályzat szerint maguknál tartható tárgyak elhelyezésére. 

2. Dombóvári Rendőrkapitányság

A kapitányságon dolgozó rendőrök létszáma nyolcvanegy fő, jelenleg tíz fő hiányuk van, nem számítva a tartósan vagy rövidebb ideig betegség, szabadság, továbbképzés miatt távol lévőket. Az állomány átlagéletkora 34 év, 80 százalékuk öt év alatti szolgálati viszonnyal rendelkezik. A kapitányság munkájában - főként bűnügyi területen - korábban jelentős problémák fordultak elő, pl. a statisztika javítására ügyeket tüntettek el. Az állomány hangulatában feszültség érezhető.
A terület bűnügyi helyzete elsősorban a vagyon elleni bűncselekmények miatt (lopás, betörés) romlik, súlyosabb megítélésű ügyek viszonylag ritkán fordulnak elő.

A hivatásos állományból ebben az évben két fő kért érrendszeri megbetegedés miatt egészségügyi felülvizsgálatot, nyugdíjazásukat várják. A kapitányságvezető problematikusnak tartja, hogy nem tudja előre, mikor és hány embert fognak tőle elvezényelni.

A kapitányságon dolgozók lakáshelyzete a rendőrség átlagához képest is rossznak mondható. Szolgálati lakás egyáltalán nincs, illetve a körzeti megbízottaknál együtt van az irodával, de szinte mindegyik lakhatatlan állapotú. Szociális támogatást lakásszerzéshez nem tudnak adni. Albérleti támogatást 2.500.- Ft-ot fizetnek havonta.

Az állomány anyagi helyzete átlagon aluli. Illetményalapjuk alacsonyabb mint a Budapesten foglalkoztatott kollégáiké. A szolgálati törvény szerinti pótlékok fizetését novembertől fogják bevezetni, jelenleg csak a kutyavezetői pótlékot fizetik. A rossz anyagi körülmények miatt gyakoriak a megélhetési gondok, eladósodás is előfordul. Engedélyezett másodállása, mellékfoglalkozása senkinek sincs, életkörülményeikre jellemző, hogy általában egy keresetből élnek, a feleségek munkanélküliek. Készítettek egy felmérést az állomány anyagi helyzetéről, amely kimutatta, hogy a létfenntartási költségek kifizetése után egy családnak egy hónapban mindössze 4.000. Ft-ja marad.  Az átlagfizetés 29 ezer és 39 ezer forint között van. Tavaly összesen nyolc főnek tudtak jutalmat adni. Az önkormányzat  év rendőre díjat alapított, amire két főt jelölhetnek, ez fejenként 50.000. - Ft díjazással jár.

A kapitányságvezető tájékoztatása szerint kinevezése előtt a múlt évben a rendőrök jelentős része Amway termékek árusításával, ügynökösködéssel egészítette ki a jövedelmét. Hivatalba lépésekor megszüntette ezt a gyakorlatot, mert a rendőri munkával összeférhetetlennek tartotta.

A helyi gyakorlat alapján a kapitányságon dolgozók részére havonként kifizetik a túlszolgálatban töltött időt. Szabadnapot nem tudnak kiadni, ugyanis ez óriási szervezési gondokat okozna számukra. A kapitány szerint az engedélyezett túlórakeret nem elegendő még az emelés után sem, mert a korlátozás az eredményesség rovására fog menni. (1996-ban összesen 3877 túlórát teljesítettek. 1997-ben március 31-ig 1642 óra túlóra volt.)

Azok a rendőrök, akik nem a lakóhelyükön teljesítenek szolgálatot, rendszerint saját gépkocsijukkal járnak be a munkahelyre, amelyért 2 Ft/ km. közlekedési térítést kapnak.

Jelenleg két rendőr ellen folyik büntetőeljárás, garázdaság, könnyű testisértés, hamistanúzásra felhívás és jogosulatlan adatkezelés miatt. Fegyelmi eljárás egy rendőr ellen indult, jogosulatlan adatkezelés miatt. Fegyelmi elbocsátás nem fordult elő. 

A kapitánysági épület újrafestésére három évvel ezelőtt került sor, de használatbavétele óta komplett felújítás nem történt. Az irodai részek karbantartása szakaszosan történik, az irodák és a mellettük lévő folyosórészek, mellékhelyiségek állapota rossz. Az épület dohos, beázik, a parketták felpuffadtak, a falak repedezettek és néhol penészesek, a legtöbb helyiségben mállik a vakolat. A fogdaépületet 1987 óta előállítónak használják. A fogdaépületben három zárka van , amelyek közül csak az egyikben van pad és szék, a másik kettő teljesen üres. A fogdahelyiségekben  világítás nincs, a mellékhelyiség a zárkákon kívül egy külön helyiségben található. A kapitányságvezető információi szerint a BM és az ORFK 60 millió forintot különítettek el egy új kapitányság építésére, az építkezéshez a városi önkormányzat rendelkezésre bocsátotta a megfelelő telket, ennek ellenére még nem tudják, hogy belátható időn belül valóban megkezdődik-e az építkezés.

A bűnügyi osztályon lévő ügyfélfogadó rész kulturálatlan, az ügyfeleknek a folyosón kell sorbaállniuk ügyeik elintézéséig. A folyosó  rosszul megvilágított, nem szellőztethető, az ügyfelek rendelkezésére álló mellékhelyiség a többihez hasonlóan elhanyagolt, leromlott állapotú. Az irodahelyiségek felszereltsége alacsony színvonalú, a helyiségek rossz bevilágítása miatt még a nappali órákban is mesterséges fény mellett kell dolgozni. Az irodák technikai felszereltsége nem megfelelő, mechanikus írógépekkel dolgoznak. 
Az ügyintézők és a nyomozók kettesével, hármasával vannak elhelyezve a kisméretű irodákban, önálló helyiséggel csak a vezetők rendelkeznek. Az igazgatásrendészet helyzete, állapota kulturáltabb, a személyi igazolvány ügyintézés, engedélyügy, gépjármű-átírás külön irodákban történik, az ügyfélváró viszonylag tágas és tiszta.

Az épület fűtése központi kazánnal történik. A hőmérséklet a vizsgálat idején mindenütt  kielégítő volt. A helyiségek és a bejárt épületrészek takarítása megfelelő volt. Az állomány részére - ami a közrendvédelmi osztály szempontjából kiemelkedően fontos - biztosított a napközbeni fürdési lehetőség, de melegvíz-szolgáltatás nincs és kicsi a valószínűsége, hogy a leromlott állapotú, gombás zuhanyozót az esetleges fertőzésveszély miatt bárki használatba venné. A járőrök részére pihenőhelyiség, étkezési lehetőség a kapitányságon nincs. Az ügyelet szűkös, pihenési lehetőség itt sincs, annak ellenére, hogy az ügyeletesek 24 órás szolgálatot teljesítenek. Munkaidő után, amikor az épületet bezárják, az ügyeletes tiszt egy ráccsal ellátott utcai ablakon keresztül érintkezik az ügyfelekkel. Az ablak egyébként nem zárható tisztességesen, egy faékkel rögzítik az ablakszárnyat. 

A bútorzat kopott, szegényes, a kárpitozott bútorok szakadozottak. A kapitányságon 7 db. számítógép van, amelyek régi típusúak,  az ezekhez szükséges papír beszerzése nehézkes. A használók ismerik a gépek működését. A bűnügyi osztályon és az igazgatásrendészeten elhelyezett gépek be vannak kapcsolva az országos körözési és bűnügyi nyilvántartásokba.
A rádió hálózatuk szinte használhatatlan, a rossz antenna és átjátszó rendszer miatt. Vannak olyan körzetek, amelyek nincsenek lefedve, így gyakran előfordul, hogy csak telefonon keresztül tudnak kapcsolatot tartani a körzeti megbízottakkal.

A kapitányság járműállománya nem megfelelő, összesen 7 autójuk van, de ezek a futásnormájukon már túl vannak, némelyikben már 300 ezer km. van. A Zsigulik állapota nagyon rossz, életveszélyesek, nincs bennük fék, a kormány holtjátéka nagy. Egy alapítványi gépkocsijuk van. Pénzhiány miatt még nem kellett leállniuk egyetlen kocsival sem.

A képzettség szintentartása, illetve a továbbképzés érdekében időközönként  helyben  tartanak - elsősorban eljárási és kriminalisztikai ismeretekre kiterjedő - foglalkozásokat. A kapitány tervezi, hogy a jövőben a megjelenő új jogszabályokat, a jogszabályi változásokat is ismertetni fogják.

A nyelvismeret fejlesztése öntevékeny módon történik, egy fő rendelkezik felsőfokú, két fő középfokú nyelvvizsgával, alapfokú nyelvismerete több személynek van. 

Az állomány lőkiképzése és fizikai erőnlétének, önvédelmi jártasságának megőrzése itt sem megfelelő. Évente két alkalommal tartanak lövészetet, amikor 5-5 lőszer ellövésére van lehetőség. Fegyverbaleset a kapitányságon nem fordult elő. A szolgálati törvényben előírt fizikai követelményszint elérésének, biztosításának a feltételei hiányoznak. A fizikaihoz hasonlóan, a pszichikai követelményeknek való megfeleléssel sem foglalkozik senki a kapitányságon, annak ellenére, hogy az egészségi problémák nagy része pszichoszomatikus eredetű. Az állomány részére évente kötelező szűrővizsgálat van előírva, de a részvétel alacsony szintű. A kapitány szerint különösebb orvosi problémák nincsenek, szolgálat miatti kimerültség, alkoholizmus nincs. 

A kapitányságon a Belügyi Dolgozók Szakszervezete működik, kb. harminc taggal. Képviselőjük tiszt, kapcsolata a kapitányság vezetésével jó. Korábban a Független Rendőrszakszervezethez tartoztak, de nem voltak vele megelégedve, így képviselőjüket követve az egész tagság szakszervezetet váltott. Sérelmezik, hogy korábban összegyüjtött és OTP letéti számlán elhelyezett tagdíjaikat az FRSz zárolta. Az alapszervezetnél maradó tagdíjhányadot tagjaik segélyezésére, helyi rendezvényekre használták. 

Fegyverhasználat utoljára 1972-ben volt. Közlekedési baleset előfordult. 1995-ben volt egy szolgálati halottjuk, aki a 61-es úton, sűrű ködben ütközött a szembejövő autóval. Egyéb rendkívüli esemény mostanában nem történt.

3. Szécsényi Rendőrkapitányság.

A kapitányságon dolgozó rendőrök létszáma negyvenhét fő, jelenleg tíz fő hiányuk van, nem számítva a tartósan vagy rövidebb ideig betegség, szabadság, továbbképzés miatt távol lévőket.  A létszámhiány a közbiztonsági és a bűnügyi állományt egyaránt érinti. A hivatásosok 90 százaléka 5 év alatti szolgálati viszonnyal rendelkezik, átlagéletkoruk 30-32 év. Hivatásos állományban három nő dolgozik, egyikük a vizsgálati alosztály megbízott vezetője.

A tavalyi év folyamán négyen mentek  egészségügyi okokból nyugdíjba. A megbízott kapitányságvezető véleménye szerint az állomány egészségügyi állapota ennek ellenére kiváló, pszichés problémákat nem tapasztaltak. Szolgálat közbeni alkoholfogyasztás az állomány tagjainál korábban előfordult, de megtették a szükséges intézkedéseket. Ha szükséges egészségügyi beutalásra is van keretük, de erre vonatkozóan még nem merült fel igény. Üdüléshez is tudnak támogatást adni, mégis évről-évre egyre kevesebben mennek nyaralni, elsősorban anyagi okokból.

Egy szolgálati lakással rendelkeznek, továbbá az önkormányzattól megkapták az egyik önkormányzati lakás bérlőkijelölési jogát. A nyolc fő körzeti megbízottból csak hatnak van lakása. A település jellegénél fogva a rendőrök többsége saját vagy szülei házában él. Az építkezést általában családi, szülői segítséggel tudják megvalósítani. Felvételnél előnyben részesülnek a rendezett lakáskörülmények között élők.

A rendőrök anyagi helyzete rossz. Jellemző, hogy az átlag három gyermekes családok egy keresetből élnek, a feleségek gyakran munkanélküliek. Az egy főre jutó jövedelem egyes családoknál 9000 Ft., a szerény megélhetési lehetőségek miatt eladósodás is előfordul. Engedélyezett másodállása senkinek nincs, egyedüli jövedelem-kiegészítési  lehetőség a háztáji. Esetenként tudnak segélyt adni a rászorulóknak, de a segélykeret az egész megyére csak 500.000 forint. Miután megszűnt a régi KST, a szorult anyagi helyzetben lévőknek csak illetményelőleget tudnak adni, aminek a mértéke 60.000.-Ft/hó, de az ezévi keretből már júniusig felhasználtak minden pénzt. 

A bűnügyi, közrendvédelmi és igazgatásrendészeti állomány vezényléses munkarendben dolgozik. Két hétre előre készítenek egy munkatervet és  ennek alapján végzik a munkát. Megítélésük szerint az ilyen, viszonylag rugalmas munkarend hatékonyabbá teszi a munkavégzést és így csökkenteni tudják a túlszolgálatot is, ugyanakkor mindig ügyelnek arra is, hogy a nyolc órás pihenőidő biztosítva legyen.

Az elmúlt évben 350 óra/hó túlszolgálatot teljesítettek, ez fejenként 7,6 túlórát jelent havi átlagban. Megyei összehasonlításban ez a legalacsonyabb túlóra-felhasználás.

Azok a rendőrök, akik nem a lakóhelyükön teljesítenek szolgálatot, rendszerint autóbusszal járnak be. Idén kötöttek egy megállapodást a Nógrád Volánnal, melynek alapján ingyen szállítják a bejárókat. Korábban ezt a buszbérlet kifizetésével oldották meg. 

A múlt évben öt fegyelmi eljárás indult: három jogtalan intézkedés és hivatalos eljárásban való bántalmazás miatt (ezeket megszüntették) és kettő szolgálatban okozott közlekedési baleset, valamint ittas állapotban való szolgálatba állás miatt. A fegyelmi eljárások során biztosítható a jogi képviselet, de eddig még senki nem vette igénybe. Idén fegyelmi eljárás még nem indult, elbocsátás nem fordult elő. 

Az elmúlt évben a kapitányságvezető négy főt  jutalomban (mindösszesen bruttó 200.000 Ft) és tizenkilenc főt dicséretben részesített. Az illetékességi területhez tartozó Nógrád község önkormányzata négy  körzeti megbízottat részesített jutalomban. 

A kapitánysági épületet közösen használják a határőrség helyi kirendeltségével. Az épületet hét évvel ezelőtt festették, azóta festés, felújítás nem volt. A folyosók, irodahelyiségek állapota rossz, az épület beázik, a falak repedezettek, a vakolat mállik, kisebb javításokat folyamatosan eszközölnek. A mellékhelyiségek állapota elfogadható, de az egyik, kidőléssel fenyegető, életveszélyes ajtótokot a megbízott kapitányságvezető javította meg, aki szerencsére ért a barkácsoláshoz.

Az igazgatásrendészeten az ügyfelek az irodákban elhelyezett fotelekben várakoznak, ugyanott ahol az ügyintézés, maga a munkavégzés is folyik. Az ott dolgozó rendőrök elmondása szerint gyakran előfordul, hogy az ügyfelek riadtan rezzenek össze egy-egy az irodán átfutó, vagy éppen a függönyön himbálózó egér láttán. Ottjártunk idején állítólag hat egeret sikerült elfogniuk. Az irodák általában tiszták, tágasak, rossz bevilágításuk miatt viszont még a nappali órákban is mesterséges fény mellett kell dolgozni. A mennyezeten elhelyezett 2-3 égőt tartalmazó lámpák fénye gyenge, asztali lámpát az irodai dolgozók nem kapnak. Az ügyfelek számára rendelkezésre álló mellékhelyiség állapota rossz, nem megfelelően takarított.
Az ügyintézők és a nyomozók kettesével vannak elhelyezve az irodákban, önálló helyiséggel a vezetők rendelkeznek.

Az épület fűtése központilag, szénnel  történik, beszerzési nehézségek miatt viszont szeretnének gázfűtésre áttérni. A hőmérséklet a vizsgálat idején mindenütt kielégítő volt. A helyiségek és a bejárt épületrészek takarítása, az ügyfelek részére biztosított mellékhelyiséget kivéve megfelelő volt.

Melegvíz az épületben nincs, csak a zuhanyzónál működik bojler. A járőrök részére pihenőhelyiség nincs. Az ügyeleti szoba szűkös, bár technikailag jól felszerelt, de az ügyeletes egy olyan szobában pihenhet, ahol szünetmentes áramforrásként  akkumulátorokat is tárolnak, ami az egészségre veszéllyel jár.
Étkezési lehetőség a kapitányságon nincs, sokan a lakásukon, vagy a közeli mezőgazdasági szövetkezet étkezdéjében ebédelnek. 

A bútorzat kopott, szegényes, elhasználódott. A szolgálathoz szükséges felszerelés rendelkezésre áll, az irodaszer ellátás megfelelő. A kapitányság rendelkezik a megfelelő munkavégzéshez szükséges írógéppel, számítógéppel (12 számítógépük és 6 nyomtatójuk van), a gépek be vannak kapcsolva az országos körözési és bűnügyi nyilvántartásokba.

A kapitányság járműállománya megfelelő, de a kocsik itt is elhasználódtak. Az üzemanyag ellátást megfelelőnek tartják, benzinhiány miatt nem kellett leállniuk, sőt megtakarítani is tudtak. A kapitány  megítélése szerint a járőrök feladatukat igazából csak  gyalogosan tudják ellátni.

Nem megfelelő az állomány lőkiképzése és fizikai erőnlétének, önvédelmi jártasságának megőrzése. Évente egy alkalommal tartanak lövészetet, amikor 5-5 lőszer ellövésére van lehetőség. Önvédelmi kiképzés vagy az erőnlét fenntartását elősegítő sportolási lehetőség nincs.

A kapitányságon a Független Rendőr Szakszervezet működik, kb. 28 taggal. Képviselőjük tiszt, kapcsolata a kapitányság vezetésével jó. Több alkalommal tanácskoztak az állományt érintő problémákról, kérésekről, főleg az elhelyezési körülmények javítása tekintetében.

A vizsgálat alkalmával megtekintettük az előállítót is, melyben egy pad és egy szék volt elhelyezve, világítása gyenge. Az előállított az ügyfelekkel közös mellékhelyiséget használ.

4. BRFK. VIII.ker.Rendőrkapitányság

A VIII. kerület a főváros egyik legelhanyagoltabb része, egyes területeire jellemző az évtizedek óta tartó fokozatos slumosodás. Közbiztonsága rossz, elterjedt az utcai prostitúció és a hozzá kapcsolódó bűnözés, amellyel szemben a városrész polgársága és önkormányzata nem képes eredményesen fellépni. A lakosság kb. 80-90.000 fő, 20-30 százaléka cigány, de a cigányság lélekszámát még a kissebbségi cigány önkormányzat sem ismeri pontosan, a folyamatos fluktuáció miatt.  

A kapitányságon dolgozó rendőrök (hivatásos állomány) létszáma 347 fő, jelenleg 53 fő hiányuk van, nem számítva a tartósan vagy rövidebb ideig betegség, szabadság, továbbképzés miatt távol lévőket. A létszámhiány elsősorban a közbiztonsági állományt érinti, innen 45 ember hiányzik. Az átlagéletkor 29-30 év, a fluktuáció éves szinten 50-60 fő, Jellemző, hogy a vidékről Budapestre került fiatal rendőrök a szakmai tapasztalatok megszerzését követően eredeti lakóhelyükre kérik a visszahelyezésüket, de - főként a jobb képességűek - magasabb szintű rendőri szervekhez is áthelyezésre kerülnek. A leszerelések száma évente 25-27 fő. Az állomány 80 százaléka öt év alatti szolgálati viszonnyal rendelkezik. Az utánpótlást a gyakorlatban főként a szakközépiskolákból érkező, kezdő rendőrök jelentik. 1996-ban  így került a kapitányságra öt fő budapesti és huszonhét fő vidéki rendőr. Az állományból nyolcvanhat fő rendszeresen ingázik vidéki lakóhelye és a főváros között, nyolcvankét fő különböző rendőr-szállókon lakik, tizenkét fő pedig albérletben él. Ezek szerint az állomány több, mint felének megoldatlan a lakáshelyzete. 

A hivatásos állományban húsz nő dolgozik, a vezetés véleménye szerint ugyanolyan feladatokat látnak el, mint a férfiak, legfeljebb az akcióknál veszik figyelembe, hogy férfi beosztottakkal kerüljenek együttes szolgálatba.  

A kerület bűnügyi helyzete a főváros egyéb területeihez képest is rossz. A bűnügyek nagy része a közterületen történik, sok a nemi erkölcs elleni bűncselekmény, a rablás, az ittas vezetés és a testi sértés. A múlt évben kb. 5000 előállítás és 3500 elfogás történt a kerületben. A rendőrök leterheltségét növeli, hogy kb. 100 - a területüket érintő - rendezvény biztosításában vettek részt, amely mintegy 13 ezer munkaórát kötött le. Ehhez hozzá kell számítani a kb. 200 központi vagy helyi kezdeményezésű akciót. 

A kerületben van a legtöbb ingyenkonyha és hajléktalan szálló, ezek forgalma miatt igen nagy arányú a megélhetési bűnözés, bolti lopások, stb. A hajléktalanok számát több ezerre becsülik, pl. a Vajdahunyad utcai szállás 30 férőhelyére 1800 hajléktalan van állandó jelleggel bejelentve.

Jelentős az igazgatásrendészet leterheltsége is, amit igazol, hogy 2700 szabálysértési eljárást folytattak le 1966-ban, kb. 10.000 személyi igazolvány ügyintézés volt, 2000 idegenrendészeti ügyben és 5000 gépkocsi átírás ügyében jártak el.  A kényszerítő eszközök alkalmazásáról nem készítenek éves kimutatatást. Megállapított hivatali eljárásban való bántalmazás, kényszervallatás a kapitányságon nem volt, de a hivatalos személy elleni erőszak terén a fővárosban listavezetők.

A fiatal átlagéletkor miatt kevés egészségügyi probléma van az állománynál - legalábbis a vezetők véleménye szerint. Valójában 50 éves korukra a kerületi szinten dolgozó rendőrök fizikai és pszichés terhelhetősége annyira leromlik, hogy elhagyják a pályát, egészségügyi okból nyugdíjazásukat kérik.  A kötelező egészségügyi szűrővizsgálaton részt vesznek, de gyakran csak kifejezett parancsra mennek el az orvoshoz.
 
A kapitányságon dolgozók lakáshelyzete a már említett állomány-összetétel miatt rossz. Az önkormányzat a megüresedett, többnyire komfort nélküli szükséglakások közül évente 8-10 lakást tud felajánlani a rendőröknek, amelyet a várólistán való sorrend figyelembevételével mutatnak meg az igénylőknek. Előfordul, hogy a kínálatból csak egy-két lakást tudnak elfogadni, a lakások állapota vagy a környezet miatt. A leromlott állagú, lumpen és bűnöző többségű környezetben a beköltöztetett rendőrök családtagjai inzultusoknak vannak kitéve, a gyerekek nem mernek iskolába menni, a feleségek szintén nem érzik biztonságosnak a lakóhelyüket, ezért a vezetés azt tervezi, hogy egyidejűleg több rendőr családot költöztet ezekbe a lakásokba, hogy a hozzátartozók biztonságérzete javuljon. 

Az állomány anyagi helyzete hasonló a más rendőri szervnél dolgozókéhoz. Engedélyezett másodállása, mellékfoglalkozása senkinek sincs. Az új szolgálati törvény szerinti besorolási rendszer nem teszi lehetővé a kiemelkedő munka anyagi elismerését. A kapitányság segélykerete 60.000 Ft. évente, ami érdemi támogatást a rászorulók számára nem jelent. A problémák enyhítését segíti az albérleti hozzájárulás - havi 2000 Ft. - illetve a szállókon való elhelyezés lehetősége. A leszerelők többsége anyagi okok miatt megy el a civil szférába.

A bűnügyi és igazgatásrendészeti állomány hivatali munkarend szerint dolgozik, 07.30-tól 16 óráig, de a bűnügyi sajátosságok miatt naponta két fő nyomozó (egy tartalékkal) készenléti szolgálatban van másnap reggelig.  A közrendvédelmi szolgálatot 12-24 órás váltásban látják el, 07 órától 19 óráig, illetve 19 órától 07-ig.

A helyi gyakorlat alapján 150 órát tudnak kifizetni a túlszolgálatban töltött időből. Egy főre átlagosan havi 30 túlóra jut. Szabadnapot ritkán tudnak kiadni, ugyanis ez a szolgálati feladatok ellátása szempontjából kiesést jelent. A Közrendvédelmi Osztály állományból nyolc fő a Tolnai Lajos utcai fogdába van vezényelve, a Bűnügyi Osztályról három főt iskolára vezényeltek, tartós betegség miatt szintén három fő van távol. 

A hivatásos állomány a helyi tömegközlekedés igénybevételéhez BKV igazolványt kap, a vidékről bejárók szintén kapnak közlekedési hozzájárulást.

A kapitányságvezető két éve került jelenlegi szolgálati helyére, korábban egy kisebb kapitányságot vezetett. Elmondása szerint a fegyelem megszilárdítása érdekében szigorú intézkedéseket kellett bevezetnie, ennek részeként tavaly előtt kb. 70, a múlt évben 93 fenyítést szabott ki, egyebek mellett rendőrhöz méltatlan magatartás, illetve a szolgálat hanyag ellátása miatt. 
Jelenleg egy fő ellen folyik büntetőeljárás magánlaksértés miatt. Az eljárás alá vont nyomozó utasításra ment ki albérletben lakó, parancsnoka által szolgálatba rendelt kollégája kiértesítésére, de mivel csengetésére a tulajdonosok nem engedték be, átmászott a kerítésen és ezért jelentették fel. 

A kapitányság jutalomkerete egy évre bruttó 480.000 forint, amelyből - figyelemmel a központilag megállapított minimumra - 10 ember jutalmazható, ennek ellenére tavaly csaknem mindenki részesült valamilyen elismerésben, jutalomban vagy előléptetésben. A segélykeret évi 60.000 forint az egész állományra.

Az épület kívülről frissen tatarozott, gondozott előkerttel rendelkezik. Az előcsarnok állapota ugyancsak elfogadható, az ügyfeleket útbaigazító tábla tájékoztatja az ügyintézés helyéről. Az épület többi része ezzel szemben teljesen elhanyagolt, lepusztult állapotú, akár az irodákat, akár az ügyfelek kiszolgálására szolgáló helyiségeket tekintjük. A panaszfelvevő helyiség és az ügyelet szűkös, rendeltetésére alkalmatlan, bútorzatuk elhasználódott, az ügyfelek a sötét, kulturálatlan előterekben várakoznak, ahol még elegendő szék sincs arra, hogy leüljenek.

Hasonló körülmények vannak a kapitányság ügyfélforgalom elől elzárt részein, a nyomozók irodáiban is. A szedett-vedett bútorzat, a lehámlott vakolat, a világítótestekről hiányzó búrák, koszos mellékhelyiségek, a zsúfoltság annyira kedvezőtlen benyomást kelt a látogatóban, hogy az megalázó az egész rendőrségre nézve. Nagyon sok helyen a mennyezet beázott, a festés elkoszolódott. Érdeklődtünk, hogy mikor volt az épületben utoljára festés, de kisérőink, illetve a megkérdezett rendőrök közül senki nem teljesített olyan régen szolgálatot a kapitányságon, hogy erre emlékezett volna, végül legalább 10 évre becsülték az azóta eltelt időt. A kapitány és helyettese felújított és korszerűen berendezett irodáján kívül nincs megfelelő méretű és berendezésű munkahely az épületben, ez alól a többi vezető irodája sem kivétel. Több irodában találtunk fekvőhely céljára használt rekamékat - helyenként kopott takarókkal - amelyeken nyilvánvalóan a szolgálat után hazamenni már nem tudó nyomozók alszanak. Ottlétünkkor az egyik fiatal nyomozót mi ébresztettük fel.

A közbiztonsági szolgálat öltözőjében a szekrények olyan szorosan vannak elhelyezve, hogy két ember nem fér el egymás mellett, amikor a szekrénysorok közé bemennek. A rendelkezésre álló 3 db. nyitott zuhany részben nem elegendő az egy váltásban dolgozók tisztálkodásához, másrészt nem is használható, mivel hiányoznak róluk a zuhanyrózsák és a csapok.
Az épület pincéjét időnként elönti a fekália (egyesek szerint folyamatosan).

Étkezési lehetőség a kapitányságon nincs, a büfét bezárták, üzemeltetőjével a szerződést felbontották, az éttermet eligazításokra használják. A kapitány tervezi, hogy másik közétkeztetési vállalattal fog szerződést kötni, de véleménye szerint a rendőröknek sok a 200 forintos napi étkezési költség, ennél olcsóbban viszont nem tudják megoldani.

A rendőrök méltatlan munkakörülményeivel szemben éles kontrasztot mutat a felújított fogdaépület, ahol kétszemélyes, az üvegezett mennyezeten keresztül természetes megvilágítással, korszerű fűtéssel és szellőzéssel, az őrizetesek által bevihető tárgyak részére megfelelő szekrényekkel ellátott zárkák vannak. A tisztálkodó helyiségekben kulturáltan kialakított WC-k, zuhanyzók, mosdók vannak, márkás szaniter-felszereléssel. A sétálóudvarok kialakítása lehetővé teszi, hogy esős időben is használhatóak legyenek. A felújításra azért került sor, mert a Helsinki Bizottság a korábbi fogdákat emberi tartózkodásra alkalmatlannak ítélte. Sajnálatos, hogy a korszerűsítés nem terjedt ki a kapitányság többi részére is. 

A bútorzat kopott, szegényes, a kárpitozott bútorok szakadozottak, a vizsgált kapitányságok közül a legrosszabb körülményeket itt tapasztaltuk. Az egyik osztályon a nyomozók saját pénzükből vásároltak másutt leselejtezett székeket és fotelokat, mert még azok is jobban néztek ki és egységesebb megjelenésűek voltak, mint az eredeti berendezés.
Az ellátó szervek figyelmetlenségére utal, hogy kapitányon és a helyettesén kívül a vizsgálati osztályvezető is új bútorokat kapott - irodabútort és ülőgarnitúrát - de azt már senki nem nézte meg, hogy a bútorzat elhelyezhető-e az irodájában, ezért az egyes bútordarabok egymás tetejére állítva fértek csak be, sőt az ülőgarnitúra is alig hozzáférhető.

A kapitányság számítógépekkel jól el van látva, a használók ismerik a gépek működését. A képzést szervezett, tanfolyami formában oldották meg, önkéntes jelentkezés alapján, de azért egyeseket kötelezni kellett a részvételre. A bűnügyi osztályon, az ügyeleten és az igazgatásrendészeten elhelyezett gépek be vannak kapcsolva az országos körözési és bűnügyi nyilvántartásokba. Járműállományuk változatos, 8 db. alapítványi gépkocsijuk van, köztük mikrobusz és terepjáró is, a kapitány szerint jó állapotban vannak. Technikai felszereltségüket jónak ítélte, az osztályokon korszerű rádiók, faxok, hűtőszekrények, kávéfőzők vannak. Általában igyekszik mindent megszerezni, amire a munkához szükséges, ehhez segítséget nyújt a "Józsefvárosért" Önkormányzati Alapítvány.

A képzettség szintentartása, illetve a továbbképzés érdekében helyben tartanak foglalkozásokat. Az új jogszabályokat önképzés keretében sajátítják el, de a legfontosabb ismeretek oktatását központi szervezésben végzik. A bűnügyi állomány 40 százaléka tanul valamilyen intézményes oktatási formában, ami vizsgaidőszak idején nagy problémákat okoz a távollét miatt. Jelenleg tizennyolc fő jár a Rendőrtiszti Főiskola levelező tagozatára, öt fő állami egyetemen vagy más főiskolán tanul, hárman most végzik a szakközépiskolát.
A jelentős fluktuáció sajátos oktatási forma létrehozását is kikényszerítette a kapitányságon. Miután pl. 1996-ban is kb. harminc új ember jött a tiszthelyettes képző szakközépiskolából, a bűnügyi területre helyezett fiatalokat  ún. tanulócsoportban foglalkozatják, egy csoportvezetővel az élükön. Részükre a jogszabályokat is rendszeresen oktatják, annál is inkább, mivel vizsgálati munkát végeznek. A csoportmunkát és a tanulást segíti, hogy vezetőjükkel együtt hatan, egy közös, kb. 40 nm. nagyságú helyiségben vannak elhelyezve. Természetesen a bútorzat és a felszerelés itt is szegényes, kényelmetlen, munkájukat összesen két számítógépen végzik.

A lőkiképzés gyakorisága hasonló más kapitányságokhoz, évente két alkalommal - tavasszal és ősszel - tartanak pisztoly lőgyakorlatot. Egyéni gyakorlásra nem tudnak lőszert biztosítani és nincs megfelelő lőtér sem, ahol ez megvalósítható lenne. 

A fizikai állóképesség fenntartása érdekében szervezett kezdeményezések nincsenek. A kapitány úgy nyilatkozott, hogy aki igényli, azt elengedi sportolni. A sport egyenlőre csak a labdarúgást jelenti az állománynak, de tervezik, hogy egy erre alkalmas helyiségben gyúrópadokat fognak elhelyezni. Az épület bejárása során az egyik irodahelyiségben valóban láttunk egy gyúrópadot, de ezt az egyik nyomozó vásárolta saját magának 50 ezer forint körüli áron, csak az otthoni helyhiány miatt tartja a kapitányságon. Önvédelmi kiképzésben csak a rendőriskolákon részesülnek a hallgatók, szolgálatbalépésüket követően már nincs gyakorlási, sőt rendszeres testedzési lehetőség sem. A szolgálati törvényben előírt fizikai követelményszint elérésének, biztosításának a feltételei jelenleg hiányoznak. 

A nyelvismeret fejlesztése öntevékeny módon történik, két fő bűnügyi nyomozó rendelkezik középfokú nyelvvizsgával, alapfokú nyelvismerete több személynek van. Az igazgatásrendészeten gyakran vesznek igénybe tolmácsokat, ezek költségeit a BRFK biztosítja. Az itt dolgozó munkatársak némelyike rendelkezik valamilyen szintű nyelvismerettel, amelyet munkájában is használ, de nyelvpótlékot nem kapnak. A körzeti megbízottak részére speciális tréninget szerveztek a pszichikai tűrőképesség fejlesztésére, a szervezési és irányító készség javítására. A saját kezdeményezésű tréning pozitív eredményének ismeretében az egész állomány részére szeretnék  kiterjeszteni a részvételi lehetőséget.

Az egészségi problémák nagy része itt is pszichoszomatikus eredetű.  A kapitány szerint különösebb orvosi problémák nincsenek, szolgálat miatti kimerültség, alkoholizmus nincs. 1996-ban fegyverhasználat, fegyverbaleset nem volt. 1997. első negyedévében egy főt fenyítettek pénzbírsággal közlekedési szabálysértés miatt.
A kapitányságon a Belügyi Dolgozók Szakszervezete működik, kb. 25 taggal, többségük közalkalmazott. Tevékenysége az állomány munkakörülményei szempontjából nem érzékelhető.

5. Készenléti Rendőrség.

A Készenléti Rendőrséget 1996. szeptemberében hozták létre a korábbi Rendőri Ezred átszervezésével. Feladatai közé tartozik többek között a rendezvények, objektumok biztosítása, érték- és pénzkísérés, bomba kutatás és hatástalanítás, a rendőrség légijárműveinek üzemeltetése, a rendőri szakközépiskolák gazdasági támogatása. Az állomány átlagéletkora 26-30 év, többségüknek a szolgálati ideje nem haladja meg az 5 évet.

Az 1997. március 31-i állapot szerint az állomány 1115 főből áll, ebből 326 fő létszámhiányuk volt, a hiány csökkentését a miskolci és a budapesti rendőr-szakközépiskolák végzős hallgatóiból szeretnék megoldani.

A parancsnoki törzs hivatali munkaidő-rendszerben, míg a végrehajtó állomány váltásos (12-24, 12-48 órás), a Pénzkísérő Szolgálat vezényléses és váltásos szolgálati rendszerben teljesíti feladatait.  A Készenléti Rendőrség feladatrendszeréből adódóan gyakran előfordul az állomány előre-, illetve átrendelése, valamint a túlszolgálatban való foglalkoztatása.

A szolgálat végrehajtása során előfordul, hogy jelentős erőket kell egy adott feladatra vezényelniük, a fennálló létszámhiány miatt feladataikat a legtöbb esetben túlszolgálat elrendelésével tudják teljesíteni. A túlszolgálat mértéke 1996-ban 14-29 óra volt személyenként, havi átlagban. A túlszolgálat első 150 óráját általában lecsúsztatják, a túlszolgálat ezen felüli részét pedig kifizetik. A parancsnok megítélése szerint a rendőrség jelenlegi helyzetében jobb volna, ha az egész túlszolgálatot ki lehetne fizetni, ugyanis az ún. csúsztatásos, szabadidős rendszer biztosítása szervezési, feladatellátási nehézségeket okoz. A parancsnok sérelmesnek tartotta azt is, hogy a vezetők részére nem jár sem szabadidő, sem díjazás a túlszolgálatért.

Az állomány átlagilletménye a rendőrség egyéb állományainak átlagilletménye felett van. Ehhez hozzájárul az is, hogy az állomány tagjai bevetési, ill. az érintettek tűzszerészeti pótlékban részesülnek. A htsz-ben biztosított számos pótlék közül csak egyet-kettőt tudnak fizetni, ugyanis a jelenlegi költségvetési keret nem ad erre lehetőséget. A rendőrségi átlaghoz képest jó fizetés ellenére egy 1996-os felmérés szerint 500 főnek nem éri el a bruttó illetménye a 35.000. Ft-t. Elmondásuk szerint az állomány 60 százaléka - munkanélküli házastárs, élettárs, vagy tartásra szoruló szülő ellátása miatt - a létminimum alatt él. A parancsnok véleménye szerint ennek az egyik oka az, hogy a törvény rosszul állapítja meg az egyes fizetési kategóriákat. Megoldást jelenthetne a fizetési kategóriák részletesebb differenciálása. A jutalmazás, a munka eredményességének elismerése 1996-ban a következőképpen alakult: 438 fő részesült különböző elismerésben, ebből 176 soronkívüli előléptetésben, 262 fő dicséretben és pénzjutalomban. 1997-ben eddig 105 fő részesült elismerésben,  a jutalmazásra 16 milliós keretük van.

Az Egészségügyi Osztály folyamatosan biztosítja a személyi állomány gyógyító-megelőző, mentálhigiénés és fogászati ellátását. Évente egészségügyi szűrővizsgálatot végeznek, amit a gyakorlatban csak átlag 60-70 százalékban tudnak teljesíteni az állomány mozgása miatt. Van pszichológusuk, aki elmondásuk szerint eléggé leterhelt, sokan fordulnak hozzá. Három saját mentőautóval rendelkeznek, amelyek felszereltsége megfelelő színvonalú. Az állomány egészségügyi helyzete a fiatal átlagéletkorra tekintettel jó. A leggyakrabban előforduló megbetegedések  heveny felsőlégúti, idült szív-érrendszeri, mozgásszervi, idegrendszeri, és emésztőszervi eredetűek voltak. Viszonylag magas a sérülések száma, melynek többsége súlyos minősítésű. A fokozott idegi és fizikai megterhelés következtében egyre fiatalabb életkorban jelentkeznek a krónikus, pszichoszomatikus eredetű megbetegedések. Egészségügyi okból évente átlagosan 50-60 fő szerel le.

 A Készenléti Rendőrség speciális feladatköréből adódóan a védőöltözettel, járműtechnikával való ellátásuk és általában a technikai felszereltségük a rendőrkapitányságokhoz képest magasabb szinvonalú. Az épületek jól karbantartottak, rendeltetésüknek megfelelnek. Az informatikai felszereltséget illetően elmondható, hogy a számítógéppel való ellátottságuk a vizsgált szervek közül a legjobb. Az állomány nagy részét kiképezték a számítógépkezelésre. A híradástechnikai felszereltségük, hírközlési rendszerük kiváló, de a járműállomány 70%-a túlteljesítette a meghatározott futási normát, ami a parancsnok elmondása szerint 40-50 milliós többletköltséget okoz évente, mivel ezeket a járműveket rendkívül költséges a műszaki vizsgára alkalmas állapotban tartani.
 
Az élelmezés helyzete az eddig vizsgált szerveket tekintve - legalábbis a vezetők véleménye szerint - a legjobb. Reggelit, ebédet, vacsorát biztosítanak, a külső szolgálatot teljesítőknek pedig hideg élelmiszercsomag áll rendelkezésére. A pihenési, tisztálkodási lehetőségek megfelelőek, az objektum hálókörleteiben mintegy 900 fekvőhely van, ezek állapota is jó, azonban meg kell jegyezni, hogy a zuhanyzók megfelelő állapotban tartása mellett az anyagi helyzetük nem teszi lehetővé, hogy a mellékhelyiségekbe szappant, illetve WC-papírt tegyenek ki.
Az állománynál a sportolási lehetőség munkaidőben is biztosított, uszoda, szauna, konditerem, tornaterem, futballpálya, áll a sportolni vágyók rendelkezésére.

Saját szervezésben alapfokú rendőri képzést tartanak azoknak, akiknek nincs meg az előírt rendőri végzettségük. Egyéb képzés általában tanulmányi szerződések révén történik, de a növekvő tandíjak fizetéséhez nem nyujtanak segítséget. Felsőoktatási intézménnyel együttműködési megállapodást ez idáig nem kötöttek és nem is terveznek. Jelenleg 74 felsőoktatási intézményben tanuló rendőrnek van hatályos tanulmányi szerződése. A tanulmányi szerződések megkötése során elsősorban a szakmai és a magasabb képzettséget adó másoddiplomás, valamint a szerv speciális szolgálati feladatainak végzését elősegítő képzést részesítik előnyben. A jövőben a munkaidőkedvezmények biztosítását, és a tanulmányi költség szociális rászorultsági alapon történő százalékos támogatását tartanák célszerűnek.
Lőkiképzés havonta kétszer, speciális fegyverekkel lövés félévenként egyszer van, az állomány lőkészsége a rendőrség többi részéhez képest magasszintű, a lehetőségek biztosítása mellett kötelezik is a beosztottakat a megfelelő begyakorlottság elérésére. 

1996-ban  összesen 27 fegyelmi eljárás, 30 büntetőeljárás, 27 szabálysértési eljárás, míg 1997 első negyedévében 10 fegyelmi és 4 büntetőeljárás indult. A felelősségrevonásokra általában szolgálat alóli kibúvás, illetve a szolgálati hely engedély nélküli elhagyása miatt került sor. A parancsnok véleménye szerint az állomány döntő többsége fegyelmezetten teljesíti szolgálati kötelezettségeit, és magánéletében is rendőrhöz méltóan viselkedik.

A rendőrök 70 százaléka nagy távolságokról, vidékről jár be a munkahelyre. Általában a hazautazást úgy szervezik meg, hogy négyen-öten, akik egy irányban laknak, összeállnak és autóval utaznak le lakóhelyükre, a benzinköltséget pedig megosztják egymás között. A Készenléti Rendőrség a messziről bejárók helyzetének javítása érdekében megállapodott a MÁV-val. A megállapodás szerint a rendőrség tagjai ingyen vehetik igénybe a MÁV menetrendszerinti járatait, de ez a lehetőség csak intézkedési kötelezettség mellett biztosított  a számukra. Tehát ha a vonaton valamilyen incidens történik, a rendőrnek szolgálatba kell lépnie és így szabadidejében is intézkednie kell. A szolgálati helyre autóbusszal bejáró rendőrök utazási költségének 80 százalékát térítik meg, a saját gépjárművel történő bejárás esetén 3 Ft/km térítési díjat fizetnek. A térítési díjra az igényeket havonta kell leadni, melyet a jogszerűség vonatkozásában a közvetlen parancsnok ellenőriz. A térítési díjat minden hónapban kifizetik a jogosultak számára.

Az állomány 30 százaléka szállókon lakik. A Készenléti Rendőrség a Fogarasi úton, Gazdagréten, a Gyakorló utcában  rendelkezik szállókkal, amelyeket a házaspárok 8.000 Ft/hó, az egyedülállók 5.000. Ft/hó térítés mellett vehetnek igénybe. Albérletben mintegy 25-30 fő lakik, részükre átlag havi 4.000 Ft albérleti hozzájárulást fizetnek. 1990-ig mintegy 600 szolgálati lakással rendelkeztek, de ezek többségét az önkormányzat a bentlakók tulajdonába adta. 1992 óta egyátalán nem kaptak újabb szolgálati lakásokat, a miskolci állomány megszüntetése kapcsán viszont van lehetőség arra, hogy az ország keleti településein újabb lakásokat kapjanak mindazok, akik az odaköltözést és az áthelyezést vállalják.

A Készenléti Rendőrségnél két szakszervezet látja el az érdekképviseleti funkciókat, a Belügyi Dolgozók Szakszervezete és a Független Rendőr Szakszervezet. A kettő közül az FRSZ a reprezentatív szakszervezet mintegy 430 taggal. Eddigi tevékenységük során inkább a hétköznapi problémákkal találkoztak, de sikeresnek tartják a miskolci állomány átszervezésének végrehajtása ügyében az Országos Rendőrfőkapitánysággal folytatott tárgyalásaikat is. Jelenleg a lakásvásárlásra és lakásépítésre adható támogatás mértékének növeléséért harcolnak. A szakszervezeti díj megmaradó részéből segélyeket adnak, rendezvényeket szerveznek, de gyakran előfordul az is, hogy ebből fizetik ki az épület gázszámláját is.

6. Békés Megyei Rendőr-főkapitányság.

A Békés Megyei Rendőr-főkapitányságon a korábban alkalmazott vizsgálati módszerektől eltérően az országgyűlési biztos és munkatársai részére tartott parancsnoki tájékoztatóval egyidejűleg a vizsgálatot folytató másik csoport az érdekképviseleti szervekkel és az állomány egy részével beszélgetett a rendőrök anyagi helyzetéről, jogérvényesítésük lehetőségeiről.A  főkapitány és valamennyi kapitányságvezető tájékoztatást adott a szociális helyzetről, amelyet a főkapitányság évente parancsnoki értekezleten is megtárgyal. 

A Békéscsabai Rendőrkapitányság rendszeresített hivatásos létszáma 200 fő, melyből közrendvédelmi területen tizennyolc fő hiány van. Az állomány megfiatalodott, de ez pozitív hatásai mellett szociális problémákat is eredményezett, mert a fiatal rendőrök lakáshoz jutása kilátástalan és az önkormányzat sem tud segíteni a lakáshelyzeten. A rendőrök egyéb kereső foglalkozás végzésével is próbálnak anyagi helyzetükön javítani, többen biztonsági feladatot ellátó cégekkel állnak kapcsolatban, ritkább esetben gépkocsivezetői tanfolyamon vállalnak oktatást.

A létszámhiány miatt - a korábbi időszakhoz viszonyítva - több túlszolgálatot látnak el a rendőrök. A túlszolgálatért túlóra díja fizetnek, de ha arra van igény, akkor szabadnapot biztosítanak. A létszámhiány terhét fokozzák a vezénylések, jelenleg is két főt vezényeltek hosszabb időre a BRFK-ra. Pihenőidő kiadásával kapcsolatos problémájuk nem volt, bár a fogdaszolgálatot csak túlórázással tudják folyamatosan biztosítani.

1996-ban és 1997 elmúlt időszakában 14 fegyelmi eljárást folytattak közlekedési baleset okozás vagy katonai bűncselekmények elkövetése miatt. Jutalmazási lehetőségük megfelelő, a múlt évben az állomány felét tudták kapitányságvezetői, vagy megyei főkapitányi, illetve ORFK vezetői jutalomban részesíteni. Évente egy fő részére kitüntetést is tudnak adni.

A kapitánysági épület 24 éve épült, állapota megfelelő, de a megemelkedett létszám miatt már zsúfolt az elhelyezés, egy szobában két-három ember dolgozik. Megfelelő színvonalú étkezdéjük van, az dolgozók részére hűtőszekrényt is vásároltak, mivel az éjszaka szolgálatot teljesítők hideg élelmet fogyasztanak. A hivatásos állomány számára biztosított az öltözési, fürdési lehetőség, rendelkeznek zárható szekrényekkel, zuhanyozóval.

A rendelkezésükre álló gépjárművek állapota katasztrófális, a szolgálati gépkocsik amortizálódtak, viszont számítógép rendszerük kiépített és jó színvonalú. Ezen a területen egyetlen gondjuk, hogy a mezőberényi őrsön a számítógép nyilvántartás nem érhető el. A Békéscsaba és Környéke Közbiztonsági Alapítvány révén több technikai eszközt be tudnak szerezni.

A szakmai ismeretek szintentartása érdekében a Magyar Közlönyt, a Belügyi Közlönyt és a Kódexpresszt vásárolják az állomány részére, ezenkívül napi és havi eligazításokon is felhívják a figyelmet a rendőrök munkáját érintő jogszabályi változásokra. 

Tavaly egy rendőr öngyilkos lett, ennek előzményei családi problémák voltak, továbbá, hogy a rendőr nem vett részt a számára biztosítani kívánt orvosi kezeléseken. A szükséges egészségügyi gondozásra egyébként a békéscsabai kórházban, a mentálhigiénés osztályon van lehetőségük.

A rendőrök fizikai erőnlétének biztosítása céljából rendelkeznek tornateremmel sőt a női dolgozók számára külön lehetőség is van, pl. az aerobik gyakorlására.
Évente két alkalommal (tavasszal és ősszel) van lőgyakorlat, ilyenkor pisztollyal és géppisztollyal is lőnek.

Az ügyfélfogadás kultúráltságának biztosításához korszerűbb épületre lenne ma már szükségük, mivel évente kb. hatvanezer ügyfelük van. Leggyakrabban a gépjármű ügyintézés miatt keresik meg az állampolgárok a rendőrséget. Sorszám osztással tudják némileg elfogadhatóvá tenni az ügyfélfogadást, de így sokszor az utcán várakoznak az ügyfelek. A személyigazolvány kiadása, cseréje, határidejének meghosszabbítása megfelelő feltételek mellett történik.

Az Orosházi Rendőrkapitányságon az állomány anyagi helyzete, elismertsége hasonló a békéscsabai helyzethez.
A rendőrök részére az önkormányzat lehetőségéhez képest rendelkezésre bocsát lakásokat, jelenleg elvileg tizenöt lakást tudnának adni, de nincs jelentkező ezekre. A másik lakáshoz jutási mód a rendőrök családon belüli építkezése, amelyet a főkapitányság elkülönített lakásalapból esetenként hatszázezer - egymillió Ft kedvezményes kölcsönnel is segíteni tud.

Mellékkereseti lehetőségük alig van, családon belül vagy baráti körben próbálnak többlet jövedelemre szert tenni, legjellemzőbb, hogy földműveléssel egészítik ki keresetüket. A jutalmazási lehetőségük azonos a békéscsabai tapasztalatokkal. Aki nem volt fenyítve, vagy nem áll a fenyítés hatálya alatt, az kapott jutalmat.

A pihenőnap és a szabadnap biztosítása hasonló a békéscsabai kapitányság gyakorlatával, rendelkeznek megfelelő túlóradíj kerettel, amivel jól gazdálkodnak. Vezénylés csak a szolgálat érdekében, helyileg történik.

A közelmúltban két büntetőeljárás folyt rendőrrel szemben. Az egyik hivatali visszaélés miatt indult, de végül az eljárást megszüntették, a másik ügy vesztegetés miatt jelenleg is folyamatban van. Minkét esetben a rendőrök részére a kapitányság fogadott ügyvédet. Fegyelmi eljárást is két esetben folytattak, mindkettőben volt védője a rendőrnek.

Az orosházi rendőrkapitányság elhelyezése a legrosszabb a megyében, de már folyamatban van az épület felújításának és bővítésének megvalósítása. Elhelyezésük alacsony színvonala miatt csorbát szenved az állomány szociális lehetőségeinek biztosítása.

A kapitányság technikai felszereltsége jó. A körzeti megbízottak telefonját az önkormányzatok fizetik, elegendő számú videókamerával rendelkeznek és kicserélték a rádiókat is. Gépkocsi parkjuk színvonala elfogadható, a leállásra kényszerült gépkocsik baleset során sérültek meg.

A jogszabályváltozásokat az állomány egyénileg sajátítja el, a kapitányság rendőreinek fizikai állapotát az előzőekhez hasonló sajátosságok jellemzik.

A Sarkadi Rendőrkapitányságon a hivatásos állomány fizetésemelésének nagyságrendje ez évben jó volt, de még így sem megfelelőek az illetmények. Másodállásra itt is van igény, sokan fóliázással foglalkoznak. A túlszolgálat díját kifizetik, bár nem tudnak annyit fizetni, mint ahogy szeretnék. A kapitányság kis létszáma miatt a többlet szolgálatot nem tudják szabadidőben biztosítani. Az idén nem volt lehetősége a kapitányság vezetőjének saját hatáskörben jutalmazni sem.

Az ebédelési lehetőséget biztosítja a kapitányság, amit általában igénybe is vesznek a rendőrök. Heti 1200.- Ft-ba kerül az ebéd. Lakásgondjuk nincs, önkormányzati segítséggel megoldják az időszakonként jelentkező igényeket. létszámhiányuk két fő, de ez nem jelent gondot számukra. 

Büntetőeljárás két fő ellen folyt a közelmúltban, kényszervallatás és hivatali eljárásban való bántalmazás miatt, fegyelmi eljárás tizenkét fő ellen indult, főleg határidő mulasztás miatt. Elvétve fordult elő közlekedési szabálysértés elkövetése miatti fegyelmi vizsgálat.

Elhelyezésük körülményeire jellemző, hogy nincs előállító helyiségük és nem tudják biztosítani a fürdési lehetőséget. Edzőteremmel rendelkeznek, de használatára nincs ígény. Az ügyfeleket kultúráltan tudják fogadni, a bútorzat állapota megfelelő, számítógép rendszerük azonban felújításra, illetve cserére szorulna. Gépjárműparkjuk állapota siralmas, deszkával vannak kibélelve a lyukak a kocsikban, átlagéletkoruk 7-9 év.

Öngyilkosság nem volt, három év alatt azonban az állomány egyharmada - tizenhét fő - egészségügyi okok miatt (cukorbetegség, magas vérnyomás) elhagyta a testületet, a 40-45 éves rendőrök nyugdíjazásukat kérték. 

A Szeghalmi Rendőrkapitányságon a diplomával rendelkező rendőröknek általában nincs anyagi nehézségük, de az alacsonyabb iskolai végzettségűeknek és főként a közbiztonsági állománynak igen. Főleg azok családja él nehéz anyagi körülmények között, akiknek a felesége sem dolgozik, elhelyezésükben pedig nem tud segítséget nyújtani a rendőrség. Ennek ellenére a rendőrök lakáshelyzete általában jó, problémáikat önkormányzati segítséggel és a főkapitányság által nyújtott kölcsönnel tudják megoldani.

A munkaidőn túli munkaterhelés a kőrzeti megbízottakra és a nyomozói állományra jellemző. Túlóra kompenzációként csúsztatást alkalmaznak. Túlóra díjat is fizetnek, de csak 6 órát tudnak kifizetni.

Viszonylag új épületben vannak elhelyezve, amelynek állapota jó. Kézmosási lehetőséget tudnak csak biztosítani, viszont edzőteremmel és szaunával rendelkeznek, amit az állomány kb. tíz százaléka használ. Az ebédet általában otthonról hozzák, mindössze tizenöt fő veszi igénybe a közétkeztetést, ennek oka a szűkös anyagi lehetőség. Egészségi helyzetükre jellemző, hogy aki tehette elment, illetve elmegy rokkant vagy kedvezményes nyugdíjba.

Lövészet területén sajnos nem eléggé kiképzettek a rendőrök. Technikai felszerelésre nagyobb igényük lenne, de anyagilag nem tudják megoldani, gépkocsi ellátottságuk hasonló más kapitányságokéhoz. 

Mezőkovácsházán az állomány hetvenöt százaléka - anyagi helyzete miatt - egyik napról a másikra él. Az önkormányzatok segítőkészek, lehetőségeik szerint felajánlanak a rendőröknek lakásokat, segítik az őrsöket is, eddig négy rendőrőrsöt hoztak létre. Ezek elhelyezésére szolgáló épületeket, helyiségeket az önkormányzatok biztosították és az üzemeltetési költséget is ők fedezik. 

A rendőrök körében van igény másodállásra, de nem egyértelmű, hogy mit vállalhatnak. Általában alkalmi munkát végeznek építkezéseken, de foglalkoznak földműveléssel is. A túlmunkáért párhuzamosan fizetnek túlmunkadíjat és adnak ki szabadnapot.

Az állomány fegyelmi helyzete kiegyensúlyozott. Jutalmazásra nincs lehetősége a kapitányság vezetőjének, mindössze javaslatot tehet a megyei vezetés felé. Az ügyfélfogadás körülményei kultúráltak, de bútorzatuk egyre jobban kopik. Elegendő gépkocsival rendelkeznek, viszont azok állapota kifogásolható és a kocsik működtetésére sincs olyan lehetőségük, mint amit szeretnének.

Az állomány képzése biztosított, a főkapitányság képzési terve szerint történik. Rendelkeznek konditeremmel, de azt csak öt-hat fő veszi igénybe. Az anyagi elismertség alacsony szintje és fáradtság miatt 20-25 fő a közelmúltban, 40-45 éves korában nyugdíjba ment.

A főkapitányság rendőrorvosának tájékoztatása szerint a hivatásos állományt alapvetően az egészségtelen életmód és rossz egészségi állapot jellemzi. Ezt a rendőrorvos elsősorban nem a rendőrök anyagi helyzetére vezette vissza, hanem arra, hogy a végrehajtó állomány zöme frusztrált, nem végzi örömmel munkáját és ez napi teljesítményén is tükröződik. A rendőrök szolgálatuk teljesítése után a feszültségeiket kocsmában vezetik le. Az alkoholfogyasztás mellett negatívan hat rájuk a cigarettázás is, ezekkel a szokásokkal azonban csak átmenetileg tudják oldani depressziójukat.

Jellemző az állományra a pánik betegségek, személyiségzavarok kialakulása. Sajnálatos, hogy a rendőri állományba való jelentkezéskor végzett alkalmassági vizsgálat során ezek nem derülnek ki, emiatt sok az öngyilkosság, vagy kísérlete is a testületben. Újabban megjelent a játékautomatával való "kikapcsolódás", ami egyes rendőröknél már kezd szenvedélybetegséggé válni.

Az alkalmassági vizsgálatot Budapesten végzik a Központi Alkalmassági osztályon. Többek véleménye szerint aki a vizsgálatot végzi, az "csak" egészségügyi szakember, nem volt soha rendőr. Elvileg általános követelmény, hogy "agresszív ember ne kerüljön be a testületbe, ilyen ember ne legyen rendőr", azonban az nincs tisztázva, hogy mennyire ne legyen agresszív a rendőrnek jelentkező személy,  pedig ez nagyon fontos lenne! Negatív tapasztalat az is, hogy az alkalmassági vizsgálatot végzők nem azt kívánják bizonyítani, hogy a jelentkező alkalmas-e rendőri szolgálat teljesítésére, hanem azt, hogy mennyire alkalmatlan. A kettő között azonban nagy a különbség.

Anyagi nehézségek miatt a rendőrök mentálhigiénés kezelése nem megoldott, kevesen jutnak el ide és aki eljuthatna, az sem veszi igénybe! Az állomány nem mozog eleget, a szívbetegségek zöme emiatt alakul ki. Ugyancsak negatív hatású, hogy nem pihen eleget a rendőr, nem piheni ki magát másnapra, de még hétvégén sem, mert alulfizetettsége miatt, a szolgálat letelte után is munkát kényszerül vállalni. Átlagosan 4-6 órát alszanak átlagosan, ami egy stresszhatásokkal járó munkához kevés.

Az állomány üdültetése egyre szűkebb keretek közé szorul, ma már fizetni kell a beutalóért és romlanak a rendőrök gyógyfürdőben, szanatóriumban való kezelésének feltételei is. Balatonfüreden és Hévízen - nem a kórházi vezetés hibája miatt - évről-évre csökken a beutalási lehetőség. 

A főkapitányság személyzeti osztályvezetőjének tájékoztatója szerint a hivatásos állomány anyagi ellátottsága, fizetése sokszor nem fedezi a rendőr családok megélhetését, amelyek felében csak egy kereső van. Hó végén többnyire olyan pénzforrási lehetőségeket keresnek a rendőrök, amelyből fenn tudják tartani családjukat. A főkapitányság szociális segélykerete szűkös, 1996-ban csak huszonhat főnek tudtak betegség vagy haláleset miatt segélyt adni, amihez az ORFK-tól és a BM-től is kértek pénzt. Külön lehetőségük volt a nyugdíjas rendőrök segélyezésére is, ezen kívül 29 millió Ft-ot tudtak lakásvásárlás, vagy építés céljából kölcsönként kiosztani. 1996-ban hétszázan részesültek valamilyen elismerésben, de ez az év "kiugró" év volt.

Egészségi és egyéb okok miatt 1996-ban negyvenkét fő szerelt le a megye rendőri állományából, ebből tizenheten mentek rokkantnyugdíjba, egy fő érte csak el a felső korhatárt. Az utánpótlás nehéz, mert a felvételre jeletkezők fele nem alkalmas rendőri szolgálat ellátására. Évente 64 órát fordítanak az állomány képzésére, ebből 8 óra lövészet, az állomány húsz százaléka tanul állami vagy rendőri szakiskolában.

A fegyelmi főelőadó elmondta, hogy a főkapitányság állományának fegyelmi helyzete elfogadható. 1996-ban az állomány 5,5 százalékát kellett felelősségrevonni. A felelősségrevonás alapja bűncselekmény, szabálysértés elkövetése vagy fegyelmi eljárásra okot adó mulasztás volt, ezek az ügyek azonban nem befolyásolták negatívan a közvéleményt. A fegyelmi eljárások során van lehetősége a rendőrnek jogi képviselőt igénybevenni, erre kioktatásuk is megtörténik, de az anyagi helyzetük miatt nem élnek ezzel a lehetőséggel. A rendőrök ellen indult büntetőeljárások jellemzője, hogy nagyon elhúzódnak, ami negatívan hat ki az érintettekre, hiszen az eljárás befejezéséig nem lehet őket jutalmazni.

A főkapitányság gazdasági igazgatójának tájékoztatása szerint évi költségvetésük nem lesz elegendő a fenntartási és működési kiadásokra, a dologi kiadásokat talán fedezni tudják. Meglévő adósságuk több évre húzódik vissza. Problémát jelent a főkapitányság és a megyeszékhelyi kapitányság, valamint az orosházi rendőrkapitányság épületének bővítése, felújítása, az ORFK-tól azonban igéretet kaptak a megoldásához. Munkakörülményeik helyenként rosszak, a bútorok cseréjére nincs pénz, csak a teljesen használhatatlan bútorokat tudják kijavítani.
A tisztálkodási lehetőségeket biztosítják, de nem nagyon veszi igénybe az állomány. Az ügyfélfogadás kultúráltságát is próbálják megoldani, a legkritikusabb helyzet a békéscsabai kapitányságon alakult ki. A főkapitányság számítógép parkja elavult, szinte valamennyi gép cserére szorul, de nincs rá fedezetük. A szolgálati gépkocsik állapota siralmas, az utolsó három évben nem tudtak lecserélni egy autót sem, viszont erre az évre igéretük van, hogy a járművek egyharmadát újakkal pótolják. A hírforgalmazáshoz szükséges technikai ellátottságuk megfelelő, a vezetékes telefonok jók, bár két kapitányságon a hírközpont fejlesztésre szorulna.

Az állomány lakás gondja Gyulán és Békéscsabán a legégetőbb. Albérleti hozzájárulást, utiköltség térítést, étkezési hozzájárulást fizetnek, lakáshoz jutási támogatást ugyancsak tudnak biztosítani, de a rendőr-családok szociális helyzetük miatt nem képesek saját erőből fedezni a lakásvásárlás, -építés költségének hiányzó részét.

A főkapitány bűnügyi helyettese beszámolt arról, hogy a rendőri állomány leterheltsége nagy, ezért nem  mindíg végzik szakszerűen a munkájukat, illetve minőségi kifogások is felmerülnek a munkájukkal szemben. Az állomány képzése, továbbképzése nem folyamatos, csak fontosabb esetekben kerül rá sor, emiatt a szakmai felkészültség nem mindig elfogadható. Gondot lát az új szolgálati törvény és végrehajtási rendeleteinek előírásaiban. Ezek a jogszabályok sokszor ellentmondásosak, módosításra szorulnak, nem engedik meg a besorolások közötti differenciálást, megszüntették a "visszafelé árámlást" az állomány körében, megyei beosztottból nem éri meg elmenni városi színtű vezetőnek.

Az érdekképviseleti szervek tagjaival és vezetőivel folytatott beszélgetés során a munkavégzéssel kapcsolatban, a legfontosabb problémaként a túlszolgálat és a másodállás kérdéskörét említették a rendőrök. Hiányolják a precíz jogi szabályozást és sérelmesnek tartják az ebből adódó káoszt, ezeket a kérdéseket ugyanis rendőrkapitányságonként eltérően rendezik. Másodállást senkinek sem engedélyeztek, de nem is tudnak róla, hogy valaki adott volna be erre vonatkozóan kérelmet. Ennek ellenére néhányan keresetkiegészítésként őrző-védő szolgálatnál is dolgoznak. A túlnyomó többségnek  alacsony fizetése ellenére sincs erre lehetősége, ugyanis a szolgálati rend, az állandó túlmunka, a létszámhiány, a leterheltség fizikailag kizárja másodállás vállalását. A túlszolgálat kifizetésére vonatkozó szabály alapján a megyében egy főre átlagosan csak 6 óra számolható el havonként, mivel ennyire van keretük. Az ezen felüli túlszolgálat elvileg lecsúsztatható, de gyakorlatilag nem tudják a szabadnapokat kiadni.

Hátrányosan érinti a rendőröket az esetleges hosszabb idejű vezénylés is, mivel az  elvezényelt nem kap teljes kompenzációt.  Általában a kapitányságokon laknak, de saját zsebből fizetik az  étkezést, ami a családtól távol mindíg többe kerül és ilyen anyagi helyzet mellett nehézkes, az éttermi árakat nem tudják megfizetni. A parancsnokok rendszerint figyelemmel vannak arra, hogy a családos hivatásosokat  az elvezénylés ne érintse.

Elmondásuk szerint a fegyelmi és a büntető eljárásban a jogvédelem költségeit csak kevesen tudják vállalni. Kérelemre a szakszervezet támogatást ad ehhez, de a rendőr felmentése esetén a szakszervezet által viselt védői díjat a rendőrség a szolgálati törvény rendelkezése ellenére rendszerint nem téríti vissza. Elmondták, hogy az ORFK korábban vállalta, hogy majd gondoskodik a jogvédelemről, ma már viszont csak azokra akarják korlátozni ezt, akik biztos, hogy ártatlanok. Ebben az esetben azonban megkérdőjelezhető az ártatlanság vélelme - tette hozzá az egyik szakszervezet helyi képviselője. A büntetőeljárással kapcsolatban további problémaként vetették fel, hogy az eljárás alatt az ártatlanság vélelme ellenére végig hátrányos jogkövetkezmények érik őket ( nem kaphatnak jutalmat, nem léptethetők elő). Ezt akkor tartják problematikusnak, amikor  bírósági tárgyaláson derül ki a rendőr ártatlansága, hiszen ebben az esetben éveken át kell elszenvedni ezeket a hátrányokat, nem beszélve az erkölcsi, pszichikai következményekről.

Az elméleti és gyakorlati képzéssel kapcsolatban elmondták, hogy  magasabb végzettség megszerzése tanulmányi szerződés alapján biztosított, problémát okoz viszont, hogy a tandíjat a kapitányság nem fizeti ki.
Lőkiképzés évente egyszer van, a gyakorlat alkalmával fejenként öt  lőszert lőhetnek el. A beavatkozó állománynál havonta van lőgyakorlat és aki nem megfelelőt lőtt, azt addig gyakoroltatják amíg nem sikerül neki. Testedzésre, sportolásra csak magánúton van lehetőségük.

Az évenkénti egészségügyi szűrővizsgálatot állításuk szerint 4-5 éve nem követelik meg. Egészségügyi problémaként említette az egyik szakszervezeti képviselő, hogy gyakoriak a pszichikai gondok, de nincs pszichiáterük. Az ő szakszervezete már javasolta pszichiáter, vagy pszichológus alkalmazását, de nem találtak egyetértésre.

A munkavégzés körülményeivel kapcsolatban elmondták, hogy a megyében a gyulai és az orosházi kapitánysági épület nagyon leromlott, mállik a vakolat, nagy a zsúfoltság, egy irodából kettőt alakítottak ki, hogy elférjenek. Elmondták, hogy festés, tapétázás tíz éve nem volt sehol, viszont a vezetők irodájában két évente tapétáznak.  Békéscsabán az igazgatásrendészeten van olyan iroda, ahol 30 négyzetméteres szobában tizennégyen dolgoznak. Emellett gondot jelent, hogy nincs külön ügyfélváró helyiség, az ügyfelek az utcán várakoznak. Az irodák bútorzata elhasznált és gyakran nem felel meg a rendeltetésének. Számítógéppel csak az ügyeleten, az igazgatásrendészeten rendelkeznek, a bűnügyi és a közrendvédelmi osztály pedig közösen használ egy gépet. Az irodapapír beszerzésével is vannak problémák.

A bevetési osztály felszerelésébe tartozó golyóálló mellények szavatossági ideje lejárt, védőmellénynek lettek visszaminősítve. Egyéb védőfelszerelést is (pl. gumikesztyűt a baleseti helyszínelőknek) csak hosszabb könyörgés után kapnak - mondta a BDSZ képviselője.

A gépjárművek jelentős részének 200.000 km. feletti a futásnormája. Rossz a szervízhálózatuk is, budapesti műhelybe kell szállítaniuk az elromlott gépkocsikat. Elmondásuk szerint a gépjárműállomány fele életveszélyes, a megfelelő állapotban lévőket pedig a vezetők használják. Sérelmesnek tartották azt is, hogy a rendőrök anélkül vezetik ezeket a rossz állapotú gépkocsikat, hogy ezért pótlékot kapnának, viszont ha valami történik az autóval, ők állják a kárt és az az illetményből, annak 50 %-áig levonható.

A volt szolgálati lakásokat eladták, egy-két lakás maradt összesen. Lakásvásárlásra nagyon kevés támogatást tudnak adni. A szociális juttatások körében a családosoknak segítenek a gyermekek beiskolázásnál (száz gyermekre kap a főkapitányság támogatást, ami személyenként kb. kétezer forintot jelent), segítséget nyújtanak az üdültetésnél, az étkeztetésnél, lakásépítésnél. Az egyik szakszervezet képviselője úgy nyilatkozott, hogy a szakszervezetek feladataikat nem tudják kellő gondossággal ellátni, mert mindezekkel a problémákkal munkaidőben kell foglalkozniuk, és a szakszervezeti feladatok ellátására nem kapnak munkaidő-kedvezményt.

A szakszervezeti képviselők elmondása szerint az országos vezetéssel jó a kapcsolatuk, mindenben partnereknek tekintik őket. Az FRSZ taglétszáma a megyében 250, a BDSZ-é 189 fő (ez utóbbi zömében közalkalmazott), a két szakszervezet együttműködésében, viszonyában nincsenek problémák, feszültségek.

IV. Összefoglaló a rendőrök élet- és munkakörülményeivel kapcsolatos alkotmányos jogok            érvényesüléséről.

A kapitányságok kikérdezett munkatársai általában azoknak a feltételeknek a hiányát panaszolták, amelyek a zavartalan és biztonságos, illetve törvényes munkavégzést lehetővé tennék és az egyébként nagyfokú odaadást és hivatástudatot igénylő feladataik végrehajtását emberi, munkavállalói szempontból megkönnyítenék. A vezetők által elmondottak ugyanezeket a hiányosságokat tartalmazták, de helyenként eltérések is voltak az állomány véleménye és a parancsnokok nyilatkozatai között.
A jelentésben csak azokat a problémákat írtuk le, amelyeket mindkét megkérdezetti kör egybehangzóan mondott el, vagy az állomány köréből, egymástól függetlenül több személy is megerősített, vagy több szervnél találkoztunk azonos véleményekkel. Ebben a fejezetben az elhangzott és megállapított problémák közűl is csak azokkal foglalkozunk, amelyekkel összefüggésben az alkotmányos jogok sérelmének gyanúját megállapítottuk.
Megállapításainkat egyébként általában csak a megvizsgált szervekre vonatkoztattuk, az általános következtetések levonása az ajánlások címzettjeinek feladata. 

1. Egészséges környezethez való jog:

A vizsgált kapitányságokon tapasztalt körülmények - összehasonlítva a területi és központi szerveknél látottakkal - azt tükrözték, hogy a lakossággal közvetlen kapcsolatban álló helyi szervek ellátottsága, felszereltsége, az itt dolgozók munkakörülményei nem megfelelőek. 
A Hszt. 67. §-a a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró feladatává teszi az egészséges és biztonságos szolgálatteljesítés feltételeinek, az ahhoz szükséges ismeretek megszerzésének biztosítását.
Konkrét előírásokat tartalmaz a Belügyminisztérium Egészségügyi Szabályzata is, amely ugyan 1973-ban keletkezett, de az egészségügyi követelményeket tekintve ma is elfogadható. A Szabályzat szerint a BM objektumok üzemeltetése során érvényesíteni kell a szabványokban és egyéb normákban előírt közegészségügyi feltételeket, fűtési, szellőztetési és világítási követelményeket. A szolgálati és munkahelyeken olyan körülményeket és közegészségügyi feltételeket kell biztosítani, amelyek nem okoznak tartós szolgálatteljesítés, illetőleg munkavégzés esetén sem egészségkárosodást. Gondoskodni kell a tisztálkodással, valamint az öltözködéssel kapcsolatos lehetőségekről, az egyéni és munkahelyi közérzet (mentálhygiéne) fenntartásáról, a szolgálati és pihenőidő szervezettségének, az egészséges és mértékletes életmód betartásának ellenőrzéséről.
Az egészséges munkahelyi környezet követelményrendszerével a munkaügyi és munkavédelmi szabályok is foglalkoznak, így többek között az 1993. évi XCIII. törvény a munkavédelemről, illetve a 25/1996. (VIII. 28.) NM rendelet az egészséget nem veszélyeztető munkavégzés és munkakörülmények általános egészségügyi követelményeiről.

Anélkül, hogy a vizsgálati jelentésben foglaltakat megismételnénk, megállapítható, hogy ezeknek az előírásoknak a kapitányságok egy részénél csak deklaratív értékük van. Csak példaként megemlíthető, hogy Marcaliban az irodákban dolgozók között van olyan személy, akinek a látása rövid idő alatt több dioptriát romlott, mivel a munkahelyek megvilágítása rossz és a vezetés nem képes - az ismételt kérések ellenére - asztali lámpákról gondoskodni. A szécsényi kapitányságon az irodákban még a nappali órákban is egerek szaladgálnak, Dombóváron a férfi WC-ben az elektromos hálózat rossz szigetelése miatt áramütés érheti a használókat, a VIII. kerületi kapitányság alagsorát időnként elönti a szennyvíz és a fekália, a munkahelyek állapota minősíthetetlen. A Készenléti Rendőrséget kivéve mindenütt kifogásolható az öltözők állapota, a tisztálkodási lehetőségek hiánya, a pihenési lehetőség megoldatlansága. Szécsényben az ügyeletes a rendelkezésére álló pihenőidőben olyan helyiségben alszik, ahol akkumulátorokat tárolnak.

Az elhanyagoltság, a leromlott munkakörülmények nemcsak a szűkös anyagi eszközökre vezethetők vissza, mert köztudomású, hogy presztizsberuházásokra is vannak példák a rendőrségen belül. A kialakult helyzetért elsősorban a rendelkezésre álló erőforrások elosztásában - a Hszt. alapján - döntési hatáskörrel rendelkező vezetők felelőssége állapítható meg. 
Összegezve megállapítható, hogy a hatályos rendelkezések ellenére a vizsgált kapitányságokon a személyi állomány egészséges környezethez való alkotmányos jogai nincsenek megfelelően biztosítva. 

2. Élethez, testi épséghez való jog:

A Hszt. 3. § (2) bekezdése szerint a hivatásos állomány tagja szolgálati feladatait önkéntes vállalás alapján, életének és testi épségének kockáztatásával és egyes alapjogai korlátozásának elfogadásával tejesíti. 
Az élet és testi épség kockáztatása a törvény olyan kivételes rendelkezése, amely a jogalkalmazói gyakorlat szempontjából feltétlenül értelmezésre szorul. Nyilvánvaló, hogy a rendőri feladatok ellátása mindíg tartalmaz olyan kockázati elemeket, amelyek előre nem látható veszélyhelyzettel járnak, pl. a közúton ellenőrzést végző rendőrt elütheti egy figyelmetlen járművezető, vagy az intézkedés alá vont személy, a tetten ért bűnöző fegyverrel támadhat a rendőrre. 

Előfordulnak olyan helyzetek is, amikor előrelátható, hogy a feladat végrehajtása életveszéllyel jár, pl. amikor a tűzszerésznek robbanószerkezetet kell hatástalanítania vagy az akciócsoportnak fegyveres bűnözőt kell elfognia. A két helyzet között azért szükséges megkülönböztetést tenni, mert míg az egyikben csak a rendőr kiképzettsége és szakmai felkészültsége szolgálhat védelemül, a másikban megfelelő, speciális védőeszközre, felszerelésre is szükség van az indokolatlan kockázat csökkentésére. 

Vizsgálatunk során megállapítottuk, hogy a kapitányságokon dolgozó rendőrök lőkiképzése nem elégséges ahhoz, hogy saját életük vagy az állampolgárok védelme érdekében megfelelő biztonsággal használják fegyverüket. A kikérdezett állomány nagy része évente csak egy alkalommal, minimális lőszerfelhasználással (5-10 db.) végez lőgyakorlatot. Egyes esetekben szolgálati vagy egyéb okból még ezeken a gyakorlatokon sem vesznek részt, így a fegyverüket nem ismerik, célzott lövést legfeljebb lőtéri körülmények között tudnak leadni. Az ilyen rendőr fegyverhasználata esetén saját magára vagy a vétlen állampolgárokra nagyobb veszélyt jelent, mint a támadóira.

A rendőrök életének és testi épségének indokolatlan veszélyeztetését jelenti a megfelelő védőeszközök hiánya. A Készenléti Rendőrségnél és a Békés megyei RFK-n elmondták - de feltehetően a rendőrség más speciális egységeinél is ez a helyzet - hogy a lövedékálló mellények gyártó által meghatározott szavatossági ideje lejárt, ennek ellenére cseréjükre még nem került sor.

Indokolatlan veszélyhelyzetet jelent az is, ha a baleseti helyszineken dolgozó vagy az egyébként vérszennyeződéssel kapcsolatos feladatokat ellátó személyek (technikus) nem kapnak elegendő - AIDS és más fertőzések megelőzésére szolgáló - védőeszközt. 

A technikai élettartamukon túlfutott, elhasználódott járművek baleseti veszélyforrást jelentenek használóik részére, különösen azért, mert a szolgálati igénybevétel eltér az átlagostól, gyakori a nagy sebességű vagy rossz terepviszonyok mellett történő vezetés (üldözés, helyszínre utazás, éjszakai használat), ami fokozott balesetveszéllyel jár. A Készenléti Rendőrségnél elmondták, hogy túlfutott járműveiken egyre több az anyagfáradásból eredő törés (váltó, rugólap), a kapitányságok egyes autói olyan állapotban vannak, hogy ha civil tulajdonban lennének, közuti ellenőrzésnél a rendőrök levennék róluk a rendszámot.

Fentiek alapján megállapítható, hogy a vizsgált kapitányságokon  a rendőrök kiképzettsége nem olyan szintű, hogy az a szolgálattal járó mindennapos kockázatot minimális mértéküre csökkentse, az általuk használt járművek egy része nem alkalmas a szolgálati feladatok ellátására, illetve a Készenléti Rendőrség bevetési egységeinél, valamint a Békés megyei RFK-n a különleges veszélyességű feladatokhoz nem biztosítottak a megfelelő védőeszközök, ezért az élethez és testi épséghez fűződő alkotmányos jogaik sérülnek. 

3. Egyenlő munkáért, egyenlő bérhez való jog:

Az Alkotmány 70/B. § (2) és (3) bekezdései szerint mindenkinek, bármilyen megkülönböztetés nélkül joga van az egyenlő munkáért egyenlő bérhez, illetve olyan jövedelemhez, amely megfelel végzett munkája mennyiségének és minőségének. Ezzel szemben a rendőrök a hivatás velejárójaként fogadják el a rendszertelen munkaidővel, a túlórák kezelésével kapcsolatos gyakorlatot. A túlmunka vagy a helyi közbiztonsági, bűnügyi problémák felhalmozódása, vagy a létszámhiány, esetenként a területi, központi szervek által elrendelt akciók miatt válik szükségessé (figyelmen kívül hagyva a rossz munkaszervezés miatt keletkezett igényeket).

A hetenkénti átlagos túlszolgálat mértéke a megkérdezettek körében 3 órától 15 óráig terjedt, amelynek középértékét (számított átlag 9,8 óra/hét) alapul véve is a többszörösét teljesítették a főkapitányságoknak jelentett mennyiségnek. A VIII. ker. kapitányságon havonként átlagosan 30 túlóra jut egy főre, a Készenléti Rendőrségnél 14-19 óra. A hatályos szabályozás elsősorban a szabadnapok formájában való kompenzációt teszi lehetővé, ugyanakkor a létszámhiánnyal küzdő szerveknek a közbiztonság veszélyeztetése nélkül nincs lehetőségük a szabadnapok kiadására. Különösen a központi utasításra végzett túlmunka esetén lenne indokolt, hogy ennek pénzügyi ellenértékét is központi forrásokból fedezzék.

A kifizetési lehetőség a szolgálati törvény (Hszt. 88. § (2) bekezdése) alapján nem vonatkozik a vezető beosztásban lévők jelentős részére sem, annak ellenére, hogy túlszolgálatra ők is kötelezhetők. Az ORFK vezetője 216/1996. sz. átiratában 1996. március 1-én 10 órában határozta meg egy főre, havonként az elszámolható és kifizethető túlórák mennyiségét, de a "Készenléti szolgálat szabályairól, valamint egyes szervek túlmunkájának mértékéről" kiadott 23/1996. sz. ORFK Intézkedésben a Rendőrség Különleges Szolgálata részére visszavonásig engedélyezte, hogy az egy főre jutó túlmunka a 25 óra/hónap mértéket elérje. A BRFK részére ugyanez az Intézkedés 1996. szeptember 30-ig 12 óra/hónap mértéket hagyott jóvá.

A Hszt. az állományilletékes parancsnok diszkrecionális hatáskörébe tartozónak tekinti a 150 órán belüli túlszolgálat kifizetésének engedélyezését, ezért - megfelelő végrehajtási rendelkezés, az egységes értelmezést szolgáló alacsonyabb szintű norma hiányában - az alkalmazott gyakorlatban olyan mértékű eltérések tapasztalhatók, amelyek sértik az egyenlő munkáért járó egyenlő bér elvét, az azonos szinteken, azonos feladatokat  túlszolgálat formájában ellátó hivatásos állományúak munkájának díjazása tekintetében.

4. Pihenéshez és szabadidőhöz való jog.

A rendőri munka rendszertelensége, a biológiai ritmustól való eltérés, a kedvezőtlen fizikai és pszichikai hatások fokozott jelentőségűek, kiemelik a szabadidő rekreációs célú felhasználását.
 
A vizsgált szerveknél megállapítottuk, hogy a szolgálat tervezésénél törekszenek ugyan a pihenőidőszakok biztosítására, de a túlórák halmozódása, a szabadnapok kiadásának lehetetlensége és - jelentős részben - a rendőrök jövedelemkiegészítő tevékenységre való rászorultsága miatt sokszor e törekvések nem vezetnek eredményre. Itt tapasztaltuk a legtöbb eltérést a vezetői vélemények és állományukról rendelkezésükre álló ismeretük, valamint a beosztottak által elmondottak között. A szociológiai felmérés során kikérdezett rendőrök többségükben arról panaszkodtak, hogy zaklatott, túlhajszolt életmódot folytatnak, nincs szabadidejük, nem tudják kipihenni magukat, alvászavaraik vannak. Kevés szabadidejükben dolgoznak valahol. Üdülésre nincs pénzük és ritkán, egyre drágábban jutnak beutalóhoz is. Felvetették azt is, hogy a BM üdülők férőhelyeit külföldieknek adják ki.

Az üdültetés helyzetét részleteiben nem vizsgáltuk, de a beosztottak pihenési lehetőségeivel kapcsolatban megállapítottuk, hogy az a nagyobb munkaterhelésű rendőri szerveknél, illetve a nagy távolságról bejáró személyi állománynál, nem mindíg biztosított.
A szabadidőhöz való jog sérelmét jelenti, hogy a szolgálat után hazautazó rendőrnek a Készenléti Rendőrség és a MÁV között megkötött megállapodás alapján - annak ellenére, hogy a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény a rendőrt szolgálaton kívül csak halaszthatatlan esetben és csak akkor kötelezi intézkedésre, ha erre alkalmas állapotban van - a vonatokon az ingyenes utazás ellenszolgáltatásaként intézkednie kell. A megállapodás ténylegesen túlszolgálatra (készenléti szolgálat) kötelezi a vidéki rendőröket, ezzel hátrányos helyzetbe hozza őket a szolgálati helyen lakó munkatársaikhoz képest és ellentétes a Hszt. szabályaival is. A szabadidőhöz való jog sérelme miatt az alkotmányos visszásság megállapítható.

5. Érdekvédelemhez való jog,

A vizsgált szerveknél a Független Rendőrszakszervezet (FRSz) és a Belügyi Dolgozók Szakszervezete (BDSz) működik. A szakszervezetek érdekképviseleti munkáját sehol nem akadályozzák, a vezetők rendszerint készek a kompromisszumra a szakszervezetek által felvetett problémákban. A Készenléti Rendőrségnél működő szakszervezet az ORFK vezetésével is tárgyalt a megszüntetésre kerülő miskolci egység állományának helyzetével kapcsolatban. A vizsgálat során nem találkoztunk olyan kifejezett problémával, amely az érdekvédelemhez való jog sérelmére utalt volna.

Az érdekképviseletek képviselővel folytatott megbeszélések során vetették fel, hogy a fegyelmi eljárás alá vont rendőrök jogi képviseletére a Hszt. 130. §-a lehetőséget ad, de az érintett rendőrök rossz anyagi helyzetük miatt nem tudják kifizetni az ügyvédek munkadíját és így nem élnek ezzel a jogukkal. Az érdekképviseletekhez csak a szakszervezeti tagok fordulhatnak segítségért. Akár a  rendőrök, akár a szakszervezetek vesznek igénybe ügyvédet, az általuk megelőlegezett munkadíjat és az egyéb költségeket felmentés esetén a rendőrségnek vissza kellene térítenie, de ez rendszerint nem történik meg. A Hszt. 158. § a kártérítési eljárásban is lehetővé teszi az érdekképviseleti szerv vagy ügyvéd közreműködését. A törvény a költségek visszatérítéséről ezekben az ügyekben egyáltalán nem rendelkezik, pedig a rendőr ügyfélként itt is ugyanolyan hátrányos helyzetben van, mint a fegyelmi eljárásban. A szolgálat ellátásával összefüggő bűncselekmény gyanúja miatt - sokszor az intézkedéseikben érintett bűnözők feljelentésére -gyakran indulnak olyan büntetőeljárások a rendőrök ellen, amelyek felmentéssel végződnek. Az ORFK korábban vállalta a rendőrök jogvédelmét, de - megsértve az ártatlanság vélelmének alapelvét - ténylegesen csak azokban az esetekben biztosította, ahol a felmentés várható volt.
Alkotmányos visszásságot jelent az is, hogy a sokszor évekig húzódó büntetőeljárás alatt álló rendőrök felmentésük esetén sem kapják meg azokat a juttatásokat, amelyektől az eljárás időszakában elestek.

6. Legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való jog:
A hivatásos állomány szolgálati viszonyait szabályozó  törvény végrehajtási rendelkezései közül kiadásra került a 33/1997. (V.13) BM-IM-TNM rendelet, amely egyebek mellett az egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság követelményeit szabályozza. A Hszt. 75. § (1) bek. szerint a hivatásos állomány tagjának meg kell felelnie ezeknek a követelményeknek, ellenkező esetben szolgálati viszonya is megszüntethető, ugyanakkor az alkalmasság elérésének és szintentartásának feltételeit a fegyveres szervnek kell biztosítania. 

A jelenlegi gyakorlat alapján a felvételi előírásoknak egészségi, fizikai és pszichikai szempontból megfelelő, pályakezdő rendőrök részére szolgálatbalépésüket követően semmilyen lehetőség nincs biztosítva ahhoz, hogy alkalmasságukat megőrizzék. A kapitányságokon sportolási lehetőség nincs, a folyamatosan stresszhelyzetben végzett munkájuk során kialakuló pszichikai problémáik megoldásához nem kapnak segítséget. Valamennyi rendőri szervnél általános problémaként tapasztaltuk, hogy a kikérdezett rendőrök többsége egészségtelen életmódot folytat, munkájuk mellett sokan egyéb munkára is kényszerülnek családjuk eltartása érdekében. A megélhetési problémák enyhítésére, a testület anyagi okokból történő elhagyásának csökkentésére  helyi szinten és a rendőri vezetésben is - lehetőségeik keretén belül - segítséget nyújtanak, de ezek átfogó humánpolitikai koncepció hiányában nem elégségesek. 

A Kormány modernizációs programjának feladattervében a közbiztonsággal és a bűnmegelőzéssel foglalkozó fejezet 3. pontja meghatározza, hogy a szolgálati törvény előírásaival összhangban 1998. január 1-ig ki kell dolgozni a rendvédelmi szervek humánpolitikai koncepcióját és ki kell alakítani ennek intézményrendszerét annak érdekében, hogy a rendőrség helyzete mind létszámában, mind szakmai felkészültségében, mind működőképességében javuljon. A koncepció tervezetét az Országos Rendőrfőkapitányság vezetése elkészítette és rendelkezésünkre bocsátotta, ugyanakkor tapasztaltuk, hogy az említett intézményrendszer - feltehetően hosszabb időt igénylő - kialakítása még nem kezdődött meg. A koncepció kidolgozásánál - bár nem kötelező érvényű - iránymutatónak tekinthető az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1979. évi 690. sz. határozata a rendőrségről.

Megállapítottuk, hogy a vizsgált kapitányságokon az állomány jelentős része nem vesz részt a kötelező egészségügyi szűréseken, csak akkor fordulnak orvoshoz, ha az már elkerülhetetlen. Mindenütt előfordulnak olyan - többnyire a foglalkozással összefüggő eredetű -  megbetegedések, amelyek megelőzhetők lettek volna. Az egészségügyi rendelkezések következetlen végrehajtása, az ellenőrzés elmulasztása megmutatkozik a betegség miatt történő nyugdíjazások, leszázalékolások viszonylag gyakori előfordulásában. Ez a helyzet elfogadhatatlan, hiszen a hivatásos állományba - most is és régebben is - kizárólag alapos alkalmassági vizsgálat után került sor a felvételre, tehát az egészségromlás csak a szolgálat folyamán alakulhatott ki. A mulasztásokért az érintett parancsnokokat, illetve a rendőrség egészségügyi szolgálatát terheli a felelősség. 

Mindezek alapján, a hatályos egészségügyi előírások figyelmen kívül hagyása, a testi, lelki egészség fenntartásához szükséges munkahelyi feltételek biztosításának elhanyagolása miatt megállapítható, hogy a vizsgált állomány körében sérelmet szenvedtek a legmagasabb testi és lelki egészség biztosításához fűződő alkotmányos jogok. 

V. Ajánlások

1. 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján a megállapított alkotmányos visszásságok megszüntetésére ajánlom

a belügyminiszternek

Tekintse át a rendvédelmi szervek humánpolitikai koncepciója kidolgozásának és az ehhez szükséges intézményrendszer kialakításának helyzetét és tegye meg a szükséges intézkedéseket a koncepció elfogadásának és gyakorlati megvalósításának felgyorsítása érdekében.
Kezdeményezze a szolgálati törvény módosítását annak érdekében, hogy
a hivatásos állomány tagjai részére az ártatlanság vélelmének figyelembevételével, a fegyelmi, a kártérítési és a szolgálat ellátásával összefüggő büntetőeljárásokban egyenlő feltételekkel biztosítható legyen a jogi védelem költségeinek megelőlegezése vagy visszatérítése, illetve a jogi védelem hivatalból történő ellátásának lehetősége.
a hivatásos állomány túlszolgálatának díjazása fogalmazódjék meg általános szabályként a törvényben, tekintve, hogy a szabadnapok kiadására a rendőrségnél csak kivételesen van lehetőség.

az országos rendőrfőkapitánynak, hogy:

Vizsgáltassa meg valamennyi helyi rendőri szervnél a munkavédelemmel és az egészséges munkakörülményekkel kapcsolatos követelményeket szabályozó 1993. évi XCIII. törvény, a 25/1996. (VIII.28) NM rendelet és a Belügyminisztérium Egészségügyi Szabályzata által előírt követelmények biztosításának helyzetét. Készittessen ütemtervet a rendelkezésekben foglalt követelményszint elérésének és folyamatos fenntartásának megvalósításáról, figyelemmel az igénybevehető saját és költségvetési forrásokra.
Vizsgáltassa meg a bűnügyi illetve közterületi szolgálatot ellátó hivatásos állomány önvédelmi és lőkiképzésének helyzetét, korszerűsítésének, rendszeres ellenőrzésének és az ehhez szükséges tárgyi feltételek biztosításának lehetőségét.
Vizsgáltassa meg a hivatásos állomány túlszolgálatával kapcsolatban az elrendelés, az engedélyezés, a nyilvántartás, a szabadnapok kiadása és a pénzben történő kifizetés helyzetét. Intézkedjék, hogy ellentételezés nélkül - amikor sem szabadnap kiadására, sem kifizetésre nincs mód - ne kerüljön sor túlszolgálat elrendelésére, a kompenzálható túlmunka elrendelése az azonos feladatokat ellátó szerveknél egyenlő elvek alapján történjen és a jelenleginél pontosabban meghatározhatóak legyenek a Hszt.-ben előírt feltételek (szolgálati érdek). Ezeket a szabályokat az állományilletékes parancsnokok és a személyi állomány is ismerjék meg. Javasolom annak a lehetőségét is megvizsgálni, hogy a területi vagy a központi szervek által elrendelt, túlszolgálattal megvalósítható akciók ellentételezéséről az elrendelő szerv gondoskodjon.
Gondoskodjon arról, hogy a felmentéssel végződő fegyelmi eljárásokban érintettek részére az eljárás befejezését követően haladéktalanul megtérítsék a jogi képviselet megelőlegezett költségeit, illetve az eljárás során őket érintő hátrányokat kompenzálják. Az ORFK által biztosított jogi képviseletre vonatkozó szabályokat az ártatlanság vélelmének sérelme nélkül alkalmazzák.
Vizsgáltassa meg, hogy a Hszt. 113. §-ban és az egyéb jogszabályokban foglalt munkábajárással összefüggő költségtérítési lehetőségekre tekintettel indokolt-e a MÁV és a Készenléti rendőrség közötti megállapodás fenntartása, szükség esetén a megállapodást úgy módosítsák, hogy az érintett személyi állománynak a szabadidőhöz és pihenéshez fűződő alkotmányos jogai ne sérüljenek.
Vizsgáltassa meg, hogy a rendőrség egészségügyi szolgálata és az illetékes parancsnokok végrehajtják-e a Belügyminisztérium Egészségügyi Szabályzatának előírásait és tegyen intézkedéseket a jogszabályokban és belső rendelkezésekben előírt egészségügyi követelmények betartatása érdekében.
 Megállapításairól, a tett intézkedésekről adjon tájékoztatást

a Somogy megyei, a Tolna megyei, a Nógrád megyei, a Békés megyei és a Budapesti Rendőrfőkapitányságok vezetőinek, illetve a Készenléti Rendőrség parancsnokának, hogy:

Tegyék meg a hatáskörükbe tartozó intézkedéseket a munkavédelemmel és az egészséges munkakörülményekkel kapcsolatos követelményeket szabályozó 1993. évi XCIII. törvény, a 25/1996. (VIII.28) NM rendelet és a Belügyminisztérium Egészségügyi Szabályzata által előírt követelmények biztosítására és folyamatos fenntartására.
Vizsgáltassák meg az alárendeltségükbe tartozó hivatásos állomány lőkiképzési helyzetét, a kiképzési feladatok előírásszerű végrehajtását és tegyék meg a hatáskörükbe tartozó intézkedéseket annak érdekében, hogy csak megfelelő lőeredményt elérő személy láthasson el közterületi szolgálatot. A feltételek biztosításával segítsék elő az állomány önvédelmi és lőkészségének javítását.
Tegyenek intézkedést, hogy állományuk védőeszközökkel történő ellátása folyamatosan biztosított legyen, a rendelkezésre álló eszközök szabványokban és más előírásokban rögzített használhatósági határidőit rendszeresen ellenőrizzék és cseréjükről, pótlásukról időben gondoskodjanak. 
Intézkedjenek a gépjárműállomány állapotának, szolgálati alkalmasságának ellenőrzéséről, a járműszemlék utasításszerű végrehajtásáról, a nem javítható járművek forgalomból való kivonásáról.
Ellenőrizzék a hivatásos állomány részvételét a kötelező egészségügyi szűréseken, továbbá gondoskodjanak arról, hogy az illetékes parancsnokok ismerjék az egészségügyi előírások betartatásában rájuk háruló feladatokat. 
Megállapításaikról, a tett intézkedésekről adjanak tájékoztatást.
									1.sz. Melléklet.

Szociológiai összegzés a rendőrök élet- és munkakörülményeiről végzett vizsgálat kapcsán

Bevezetés

A hat helyszínen - Marcali, Dombóvár, Szécsény, Békéscsaba, Budapest VIII. kerület és ORFK Készenléti Rendőrség - végzett kérdőíves vizsgálattal a rendőrök élet- és munkakörülményeiről gyűjtöttünk adatokat, információkat. A kérdőívre alapozott interjúkra önként vállalkoztak a rendőrök és az egyénileg, négyszemközt lezajlott interjúk során általában szívesen válaszoltak a kérdésekre, mondták el idevágó gondjaikat, bajaikat, örömeiket. Függetlenül attól, hogy zárt vagy nyitott kérdést tettünk föl nekik.

Megjegyezzük, hogy az ötvenes nagyságú populáció, a helyszín, a kapott adatok, információk nem tekinthetők reprezentatívnak a magyar rendőrökre nézve. Következésképpen a feldolgozott adatok, az elemzések sem reprezentálják a magyar rendőrök élet- és munkakörülményeit, az információkból nem vonhatók le messzemenő következtetések, viszont helyzetjelentésre, szondázásra, a téma társadalmi és szociológiai összefüggéseinek jelzésére alkalmas a populáció, a hat helyszín, és az összegyűjtött információ, hiszen 7500 adathoz jutottunk hozzá. Ez elégnek tűnik a figyelem felkeltésére és egy későbbi, reprezentatív vizsgálat megalapozására a rendőrök élet- és munkakörülményeiről. A többi között azért, mert a megkérdezettek átlagban nyolc és fél éve dolgoznak a rendőrségnél, és noha az átlagos életkoruk nem éri el a harmincegyet, van elég élettapasztalatuk, munkahelyi ismeretük.

A munkakörülmények

Miként az várható volt, többségben férfiak dolgoznak ebben a munkakörben. A megkérdezettek között csupán kilenc nő volt. (Igaz, a női rendőrök élet- és munkakörülménye külön vizsgálat tárgya lehetne.) Az alábbiakban azonban nem teszünk különbséget nemek szerint, az elemzések csak rendőrökkel számolnak.
Az iskolai végzettséget tekintve a megkérdezettek több mint nyolcvan százalékának van közép vagy felsőfokú iskolai végzettsége. Sőt, többségük szakképesítéssel is rendelkezik. Az iskolai végzettség - főként a szakma - biztosítékot jelent némelyeknek. Azt mondják, ha félbeszakad rendőri pályafutásuk, van mihez kezdeni. Sokan el se szakadtak az eredeti szakmájuktól, foglalkozásuktól rendőri éveik alatt, mert szabad idejükben ezzel keresnek egy kis plusz pénzt. Van aki mellék- vagy másodállásban műveli eredeti szakmáját. Tudva, hogy ez szabálytalan.

A tisztek általában főiskolát, egyetemet végeztek, illetve most tanulnak a diplomáért, munka mellett. Néhány tiszthelyettesnek még mindig nincs meg a megfelelő iskolai végzettsége az állományi besorolásához. Számuk a vizsgálat szempontjából elhanyagolható, ám el nem hallgatható tény. Az érettségivel még nem rendelkezők - ezek száma sem sok - vagy most tanulnak középiskolában vagy a közeljövőben készülnek beiratkozni. A rendőrség és a rendőr közös érdeke az iskolázottság növelése. Nekünk is feltűnt az interjúk során, hogy az iskolázottabbak mennyivel magabiztosabbak, határozottabbak társaiknál. Minthogy az iskolázottabbak főként tisztek, a határozottság, a magabiztosság mögött ott lehet a biztos egzisztencia, a jó fizetés, a magas beosztás is. És persze a más pályán való boldogulás nagyobb esélye: többen megfogalmazták, hogy szándékukban áll visszamenni eredeti foglalkozásukhoz.

Nem csak a rendőri munkához tartozik hozzá a továbbképzés, de belátható, hogy itt elkerülhetetlen. A megkérdezettek huszonkét százaléka vesz részt valamilyen továbbképzésben. Főként a gyakorta változó jogszabályokkal kell lépést tartaniuk. A jó rendőr, némi túlzással, úgy ismeri a jogszabályokat mint az ügyvéd. De a továbbképzéseken a rendőrök a jogszabályokon kívül megismerkedhetnek például a számítógép használatával, az új technikákkal, részt vehetnek nyelvtanfolyamokon. Kiderült azonban, hogy ezek a lehetőségek főként a tisztek számára biztosítottak. Igaz, az új fegyverekkel, a speciális gépjárművekkel még ők se tudnak mindig megismerkedni, mert ilyenekhez nem jut hozzá a kapitányság. Az alacsonyabb állományban levő rendőrök a számítógép közelébe is nehezen kerülhetnek, pedig a gép nagyon megkönnyítené a munkájukat, csökkentené a túlórájukat. A technikai eszközök hiánya néha bosszantó. Például az írógép esetében, melyhez egy rendőrnek hozzájutni mind a hat kapitányságon nagy probléma. Ahogyan az egyik rendőr tréfásan mondta: „Mire írógéphez jutok, hogy megírjam a jelentést, szabadlábra helyezik a gyanúsítottat.”

Munkaidejük átlagban és papíron annyi mint másoké: heti 42,5 óra és 9,8 túlóra. A valóságban a rendőrök többsége ennél jóval többet dolgozik. A túlórákat nem mindig fizetik, hanem szabad napban adják ki. Nem egy esetben tapasztaltuk, hogy túlmunkára kényszerül a rendőr minden ellenszolgáltatás nélkül, ugyanis nincs mikor kivennie az összegyűlt szabad napokat. A rendőrhiány miatt állandóan túlóráznak, és csak gyűlik a kivehetetlen napok száma. Ehhez képest az átlagos fizetés nettó 35.560,- Ft. A túlóraátlag pedig 9002 Ft. (Ezek az összegek kissé torzítanak, mert tartalmazzák a Készenléti Rendőrség dolgozóinak fizetését és bevetési pótlékát is. Érdekesség, hogy legtöbben a többiekhez képest jól fizetett Készenléti Rendőrség dolgozói közűl vállalnak mégis mellékállást, feketemunkát.)

A vizsgálatban résztvevő rendőrök fele 12-24, 12-48 órás vagy vezényléses munkarendben dolgozik. (A tisztek általában egy műszakban dolgoznak.) Mint azt többen is megfogalmazták, ez a munkarend nehezen teszi lehetővé a feketén végzendő munka elvállalását. Tizennégy százalékuk még így is talál rá módot. Az interjúkban résztvett rendőrök negyvennégy százaléka a létszámhiányt okolja a túlórákért. Sokan egyszerűen munkahelyi ártalomnak tekintik a túlórázást. Ráadásul gyakran megváltozik a beosztás, melynek nyomán romlik az otthon, a család légköre. Kár előre családi programot tervezni, úgy is meg kell változtatni a túlóra, a beosztás módosítása miatt.

Nagy gond a technikai eszközök hiánya. Majdnem mindegyik kérdezett panaszkodott a géppapír, a nyomtatvány stb. hiányra. De nincs elég gépkocsi sem. Ha mégis, akkor a benzinkeret fogy el. Szűkös a hírközlési lehetőségük is, főként ami a telefont illeti. Mindezekről a megkérdezettek nyolcvannégy százaléka tett említést. Ez jelzi, hogy érdekli őket a munkájuk, szívesebben is végeznék, ha meglennének hozzá a körülmények. Vélhetően az elvándorlási kedvet is csökkentené a kapitányságok alapvető technikai eszközökkel való jobb ellátottsága. Nyilvánvalóan jó hatással lenne a rendőrök önbecsülésére is. A munkaidő, a túlóra is könnyebbé válik jó munkakörülmények között. 

Nyolcvanhat százalékuk szerint a napi munkát az idegi megterhelés, a stressz teszi tönkre. Például a rossz munkakörülményekből adódó stressz. Ehhez társul a kevés vezetői erénnyel rendelkező parancsnok és a közvetlen főnök. Főnökeire a megkérdezettek harminckét százaléka tett ilyen értelmű megjegyzést. Úgy tűnik, a munkahelyi vezetők - akik nem tudnak jó munkakörülményekről gondoskodni - nem képesek a különböző okokból adódó munkahelyi feszültségek kezelésére sem. Nem okoz ekkora gondot az időjárás - a járőr esőben, hóban is az utcán van - vagy a munkahely rossz fűtése, megvilágítása. Viszont sokakat zavar a munkahely zsúfoltsága, az ügyfélvárók, a fogdák hiánya, a bútorzat rossz állaga, illetve hiánya. Kulturált, kényelmes öltözőről, zuhanyozóról, üzemi étkeztetésről csak álmodnak a rendőrök. Ilyen helyiségek hiányáról a megkérdezettek nyolcvan százalékának le kell mondania. További gondokat jelent a ruházat. A felszerelés, a megfelelő ruházat többe kerül annál, amennyit erre a célra a rendőrség ad. Főként a vidéken élők problémája, hogy egyes ruhadarabokat csak Budapesten lehet beszerezni. Az útiköltséget nem fizetik, és előfordul, hogy többször kell megtenni az utat a megfelelő méretű ruháért vagy felszerelésért.
 
Segíthetne a munkakörülmények javításában a szakszervezet vagy más érdekvédelmi szervezet. Ámde a megkérdezettek hetvenhat százaléka nem tagja semmilyen érdekvédelmi szervezetnek. Többségük szerint ez semmire se jó, nincs hozzá bizalmuk. Megnyugató, hogy a munkahelyétől a kikérdezett személyek nyolcvan százaléka már kért, és kapott, elsősorban természetbeni segítséget. Több rendőrt segített szolgálati lakáshoz a munkahelye, és pénzt is adott a családi gondok megoldásához vagy lakásvásárláshoz.

Kitüntetést a megkérdezettek harmincnégy százaléka kapott. Örültek neki, de még inkább a vele járó pénznek. A rendőrök jó fizikai állapotának fenntartásához a munkahely szinte semmilyen segítséget se nyújt. Kivétel a Készenléti Rendőrség, ahol edzőterem, uszoda és lőtér is van a dolgozóknak. Úgyszólván hihetetlen, mégis igaz: a vizsgálatba bevont rendőrök huszonnégy százaléka egyáltalán nem végez testedzést, lőgyakorlaton évente egyszer vagy egyszer sem vesz részt negyvennégy százalékuk. Ennek fényében megérthető, ha sok rendőr még a fegyverét se meri megpucolni. Hogyan merné, ha évente, átlagban egy óra negyvenöt percet tartózkodik lőtéren, és itt átlagosan 5-7 darab lőszert lőhet ki? Többnyire elavult fegyverből. Többen meg-fogalmazták, hogy ilyen öreg fegyverekkel kár az utcára kimenni. Ugyanezt mondják a gépkocsikról, a telefonról és az egyéb technikai eszközökről. Tudják, hogy a bűnözők ebben a tekintetben is messze előttük járnak.

Életkörülmények, családi helyzet

A megvizsgált rendőrök harminchat százalékának napjai feszítetten, zaklatottan, rohanó tempóban telnek. A megerőltetés, a megterhelés azonban a napszaktól, a munka jellegétől és a problémáktól függ. Nem beszélhetünk tehát állandó, a munkaidő egészére kiterjedő feszített tempóról. Mindenesetre a szakaszos zaklatottság, a felfokozott életritmus miatt többségüknél jelentkezik az alvászavar. Úgy látják, hogy a 12-24, 12-48 órás munkabeosztás felborítja az életritmusukat. Ez főként akkor válik kritikussá, amikor ehhez pluszként túlóra társul. Hogy milyen lenne a jó beosztás? Ezt ők se tudják megmondani. Viszont a jelenleginél is rosszabbnak tartják a háromszor nyolc órás munkarendet, amire - állítólag - vissza akarnak térni a rendőrségen. A háromszor nyolc órás szolgálat lehetetlenné tenné a találkozást a családdal, és sok időt venne el az utazás a munkahelyre és haza. Tartanak tehát az új beosztástól, noha a jelenlegi is hátrányos a pihenésük szempontjából. Úgy tűnik, hogy amíg létszámhiánnyal küzdenek a ka-pitányságok, nem lehet orvosolni a túlórákkal, a rossz beosztással, az alvászavarral összefüggő panaszokat. Azt tudomásul veszik, hogy a rendőri munka nem azonosítható a hivatalival, ám a jelenlegi helyzetben maguk az érintettek se tudnak előállni jó vagy a mainál jobb javaslattal.

Többek szerint elalvás után - akár éjszaka van, akár nappal - jön a felriadás, és az is gyakori, hogy tartós alvás után fáradtan ébrednek. Az alvászavar oka azonban nem csak a rendszertelen és megszokhatatlan beosztás lehet, hanem például a túlmunka, a feketemunka is. A statisztikában nem szerepel ugyan, de a megélhetésért több rendőr végez feketemunkát a szolgálat befejezése után.
 
Az elmondottak ellenére meglepően jó az egészségük. Kilencven százalékuk teljesen egészségesnek mondta magát. Betegségről tehát alig beszéltek. Hogy valójában milyen az egészségük, azt lehetetlen megmondani e vizsgálat alapján. Különben is, a legtöbb kapitányságon - kivéve a Készenléti Rendőrséget - nem követelik meg a rendszeres orvosi ellenőrzést, az időszakos szűrővizsgálatokat. A rendőr is ellenőriztetheti saját egészségét a háziorvossal, de ez nem pótolhatja az általános szakorvosi vizsgálatot. A rendszeres kivizsgálás nem érdeke a rendőrnek. Ha kiderülne valamilyen betegsége, elveszíthetné az állását.

A káros szenvedélyeket tekintve csak a dohányzásról tettek említést. A vizsgáltak hatvan százaléka dohányzik. Ez megfelel az országos átlagnak. A naponta elszívott cigaretták számát tekintve viszont meghaladják az országos átlagot. Van aki a szolgálat ideje alatt nagyon sokat szív, ám otthon szinte eszébe se jut rágyújtani. Hogy az otthonról hozott feszültséget, vagy a munkahelyi stresszt oldja-e a cigarettázással a rendőr a szolgálat ideje alatt, azt nehéz lenne megmondani e szondázás alapján.

Tartósan pihenni, nyaralni sokuknak évek óta nincs lehetősége. Hetvennégy százalékuk eddig hat napnál tovább nem üdült se egyedül, se a családjával. Külföldre nyolcan jutottak el pihenni. Legtöbben az idő- és a pénzhiányra hivatkozva mondanak le a pihenésről, a nyaralásról.

A különböző helyszíneken vizsgált rendőrök hetven százaléka családban él, házas. Kevés közöttük az élettársi kapcsolatban élők száma, és az elvált. De az elváltak mindegyike a rendőri munkát jelölte meg válási okként. Meglehet igazuk van, de az is elképzelhető, hogy a jelenség mögött életvezetési ismeretek hiánya vagy az alkalmazkodó képesség zavara rejlik. Elmondható, hogy a rendőrcsaládok egykések. Ötvennégy százalékuk egy gyereket nevel. Ritka a két, három gyerekes család, öt gyereket pedig mindössze egy család vállalt. Az egyedül élők - így él harminc százalékuk - főként a lakás hiánya miatt nem házasodnak meg. A rendőrség csak ritkán, keveseknek tud szolgálati lakást biztosítani, albérletre pedig nem akarnak családot alapítani. Többen panaszolták, hogy ígéretet kaptak a lakásra, de nem lett belőle semmi. Főként a Készenléti Rendőrségnél tapasztaltuk ezt. Vannak akik a lakásgond miatt tervezik elhagyni a rendőrséget. A civil életben nagyobb esélyt látnak a lakáshoz jutásra. A rendőrfeleségek többsége nem dolgozik. Gyermekgondozási segélyen vannak vagy nincs munkalehetőségük. Ez a jövedelem-kiesés - illetve az alacsony GYES - rontja a család anyagi helyzetét. Amelyik családban mindkét fél dolgozik, ott a család átlagjövedelme havi 17.340,- Forinttal több. Sok háromtagú családban a létminimumot sem éri el az egy főre jutó kereset. Van rendőr, aki rendszeresen kér segélyt az önkormányzattól.

A megkérdezettek - átlagos életkoruk 31 év - lakáshelyzete rossznak mondható. Ötvennégy százalékuk rendelkezik önálló lakással, a többiek lakást bérelnek vagy albérletben laknak. Az egyedül élők majd mindegyike átmeneti vagy szolgálati szálláson lakik. Ők azok, akik csa-ládalapításra egyelőre nem is gondolhatnak. A saját lakásban élők többsége korábbi önkormányzati lakását vásárolta meg, illetve a szolgálati lakását, kölcsönből, melyet a család vagy a munkahely adott nekik. A lakások komfortfokozata kielégítőnek mondható. A legtöbben van konyha, étkező, fürdőszoba, vízelvezetős WC. A belső berendezést tekintve hetvenhat százalékuk otthonában van színes televízió, nyolcvankét százalékuknál pedig mosógép és hűtőgép is. Hétvégi nyaralója, kertje, művelésre, gazdálkodásra alkalmas földje kevés rendőr-családnak van. Ez is többnyire a szülőké, az apósé, anyósé. Meglepő viszont, hogy a megkérdezettek felének van személyautója. Igaz a járművek átlagos életkora 9,9 év. Akiknek nincs autójuk, azoknak is van jogosítványuk, tehát nem a vezetni nem tudás tartja vissza őket a gépkocsi vásárlásától. Lehet, hogy olcsó, régi kocsit nem is akarnak megvenni, mert tudják a társaiktól is mennyivel kerül többe a fenntartása mint egy újnak.

Összefoglaló statisztikai adatok a munkakörülményekről

- A rendőrök közül kilenc nőt és 41 férfit vizsgáltunk meg, akiknek átlagéletkora 31 év.

- Iskolai végzettség: 		= alapfokú:		 		  5
						= középfokú:		 	39
						= egyetem v.
						  főiskola:	  		  6

- Szakképzettsége:		= szakképzett:				41
						= nincs szakképzettsége:	  9

- Rendőri képzettség:		= középfokú			39
	       végzettség:		= felsőfokú:			11

- Munkakör:				= bűnügy			10
					= közrendvédelem		31
					= közlekedésrendészet	  3
					= igazgatásrendészet                 3
					   egyéb		              3	

- Állománycsoport:		= tiszt					14
  (több válasz is lehetséges	= tiszthelyettes			15
  volt)					= polgári (vegyes) ruhás	  4
					= egyenruhás			30
					= egyéb			  5

- Munkarend:			= egy műszak			20
					= egyéb			30
					  (12-24, 12-48 órás)

- Szervezett oktatásban 
					= részt vesz			15
					= nem vesz részt		35

- Továbbképzésben
		 			= részt vesz			22
					= nem vesz részt		28

- Heti átlag munkaóra:						42,5 óra

- Heti átlag túlóra:							  9,8 óra

- Mellék vagy másodállása
					= van				  7
					= nincs					43
- Pihenőnap havi ( átlagban):				          6 nap

- Havi nettó bér:						           35.560,- Ft

- Havi nettó túlóra:						    	 9.002,- Ft

- Munkahelyén káros hatások érik:
					= túlórázás 	- igen		22
							- nem			28
		    = rossz munkahelyi légkör 	- igen			13
							- nem			37

			= beosztás változtatása lét-
		             számhiány miatt		- igen		18
							- nem			32
		         = felszerelések alapvető
		            hiánya				- igen		32
							- nem			18
			= rossz hírközlés		- igen		39
							- nem			11
			= technikai eszközök		- igen		42
			    hiánya			- nem		  	8
			= gépkocsik hiánya		- igen		42
							- nem		  	8
			= benzin hiánya		- igen		19
							- nem			31
			= fegyverhasználatban
 			   való járatlanság		- igen		17
							- nem			33
			= állandó baleset-		- igen		21
			   veszély			- nem			29
			= nagy fizikai igény-		- igen		13
			   bevétel			- nem			37
			= változó idegi 		- igen		43
			   megterhelés			- nem			 7
			= rendszeres stressz-		- igen		33
	hatás			-nem			7    

			= összeférhetetlen 		- igen		11
		 	   munkatárs			- nem			39
			= nem megértő 		- igen		16
			   parancsnok			- nem			34
			= nem megfelelő 		 - igen		15
   		   	   közvetlen főnök		- nem			35
			= különösen meleg		- igen		12
			     időjárás			- nem			38
			= különösen hideg 		- igen		16
		             időjárás			- nem			34
			= egyéb technikai		- igen		30
 			   felszerelések hiánya	- nem				20
			= fűtés nem megfelelő		- igen		  9
							- nem			41
			= világítás nem 		 - igen		15
			    megfelelő			- nem			35
			= túlzsúfoltság			- igen		31
							- nem			19
			= pihenő, öltöző hiánya	- igen		31
							- nem			19
			= étkezés (üzemi) 		- igen		37
		   hiánya 	 - nem			13
		= személyes higiéniás helyi-
		   ségek hiánya (WC, zuha-
		   nyozó)				- igen		33
							- nem			17
		= ügyfélváró, fogadó helyiség
		   hiánya				- igen		34
							- nem			16
		= egyenruha, öltözék, nem
		   megfelelő				- igen		35
							- nem			15

- Elismerések
		 = kitüntetést kapott-e			- igen		17
							- nem			33
		= pénzjutalom				- igen		40
							- nem			10
		= egyszeri összeg					    13.140 Ft.
		   (utolsó átlag)

- Érdekvédelem
		= ismeri				- igen		45
							- nem			  5
		= tagja-e				- igen		12
							- nem			38
		= segítséget kapott-e			- igen		  7
							- nem			36
							- nem kért		37
	= munkahelyi segítséget kapott 		- pénz			17
							- természetbeni	14
							- nem kért		19

- Testépítés
	= testedzés, önvédelmi gyakorlat	- nem végez		14
							- ritkán		  8
							- havonta	  8
							- hetente	  9
							- többször egy 
							  héten		10
							- naponta	  1
	= lőgyakorlat				- nem végez			  7
							- évente		15
							- félévente		21
							- negyedévente	  4
							- havonta		  3

Összefoglaló statisztikai adatok az életkörülményekről és családi helyzetről

-  Napi programjuk ritmusa		- rohanó, zaklatott		10
   (több válasz is lehetséges)		- feszített			18
						- kiegyensúlyozott		  1
						- napszakonként változó	22

- Alvászavar				- nincs elég ideje rá	16
  (több válasz is lehetséges)		- külső körülmények	  6
						- túl fáradt			  7
						- ideges			  5
						- rendszertelen életritmus 	14
						- ki tudja magát pihenni	  7

- Krónikus betegség			- van				  5
						- nincs			45

- Rendszeres szűrés			- munkahelyi orvos	19
						- szakrendelés		13
						- családi orvos		18

- Egészségi állapot			- jó				48
						- rossz			  2

- Káros szenvedély			- dohányzás			31
						- alkohol			-
						- kávé			  3
						- kábítószer			-

- Pihenés - nyaralás			- igen				37
						- nem				13

- Napok száma				- hat napnál kevesebb	30
						- hat napnál több, de
						  12 napnál kevesebb	  7
						- nem volt			13

- Családi állapot				- nőtlen, hajadon		11
						- házas			35
						- elvált			  4

- Hány éve házas						       6,52 év átlagban

- Hány gyermeke van			- egy				27
						- kettő			  6
						- három			  1
						- háromnál több		  1
						- nincs gyermeke		15
- Feleség-férj-élettárs munkája	- igen				24
         (nincs)				- nem				  9
						- munkanélküli		  3
						- munkanélküli segély	  1
						- GYES			13						
- Nettó jövedelme                                                          17.340,- Ft havi
  (férjnek, feleségnek v. élettársnak)

- Lakáshasználat jogcíme		- tulajdonos			27
						- bérlő			  7
						- albérlő			  6
						- átmeneti szállás,
						  szolgálati lakás		10

- Lakás komfort fokozata		- konyha			48
						- fürdőszoba		47
						- WC				46

- Lakás felszereltsége			- hűtőgép			41
						- színes TV			38
						- filmfelvevő		-
						- video			31

- Van-e a család tulajdonában?	- hétvégi ház		  7
						- gazdasági művelésre
						  alkalmas föld		  8
						- gyümölcsös		  4
						- kert				  4

- Van-e autója				- van				25
						- nincs			25

- Autó átlagéletkora		                                             9,9 év			

Összefoglalás

A hat helyszínen készített interjúk alapján a következőket összegezhetjük. A kérdezettek munkahelyi státuszát tekintve nem a munkakör volt domináns, hanem az, hogy ki milyen állománycsoportban dolgozik és mi a rendfokozata. Ennek megfelelően két fő típus különböz-tethető meg. Az egyikbe azok tartoznak, akik a rendőrségi hierarchiában magasabb állománycsoportban dolgoznak, tisztek, vagy magasabb iskolai végzettségű tiszthelyettesek. A másikba pedig az alacsony rendfokozatú és iskolai végzettségű beosztott rendőrök. E két csoport élesen elkülönül egymástól az élet- és munkakörülményeit tekintve. Társadalmi megbecsülésük, elismerésük is különböző. A magasabban kvalifikáltak jóval elégedettebbek a jövedelmükkel, a munkájukkal, a munkahelyükkel mint az egyszerű rendőrök. Az első típusba tartozók jövedelme csaknem duplája a másodiknak és az általában mostoha munkahelyi körülmények ellenére is kivételezett helyzetük van.

A két csoport közötti szembenállás mindegyik kapitányságon érezhető volt. Az iskolázottabbak lenézik, butának tartják a tanulatlan rendőröket. A rendőrök szembenállása a tisztek kivételezett helyzetére és jelentősebb anyagi elismerésére vezethető vissza. Az úgynevezett első csoportba tartozók közül is kiemelkednek azok, akiknek a rendőrtisztin kívül más főiskolai vagy egyetemi diplomájuk is van. Mégis közülük többen készülnek elhagyni a rendőri pályát. A túlhajszoltság, a sok túlóra, a kevés szabad idő miatt, illetve azért mert a civil életben ugyanezért a jövedelemért sokkal nyugodtabb életet biztosíthatnak maguknak.

A vizsgálat során tapasztaltuk és az interjúkból is kiderült, hogy a kapitányságok vezetői szorgalmazzák a továbbtanulást, beiskolázzák a rendőröket, számukra az érettségit követelményként szabják meg. Így próbálják elérni a két csoport közötti társadalmi különbség csökkentését. Határt szab ennek a törekvésnek a rendőrök túlterhelése. Szolgálat, túlórázás, fekete-munka, tanulás - ez bizony sok. Rendkívül megterhelő. Ehhez társul majdnem mindenütt a rossz munkahelyi légkör, a rossz munkakörülmény, a hiányos felszereltség. Nem csoda, ha az interjúalanyok az idegi megterhelést, az állandó stresszt jelölték meg elsőszámú ártalomként. A megterhelés oka között ott van a munkahelyi zsúfoltság, az alapvető technikai eszközök hiánya (nyomtatvány, géppapír, telefon, számítógép, megfelelő mennyiségű és minőségű alkoholszonda stb.). De hiányzik a jó gépkocsi is, sok esetben elfogy  a tervezett benzinpénz.

Minden lelki feszültség oldására alkalmas a sport. Mégis megoldatlan a kapitányságokon a rendszeres testedzés, vagy az önvédelmi gyakorlat, nincsenek modern fegyverekkel felszerelve a rendőrök. Sok esetben a meglévő fegyverek használatában való jártasságra se tehetnek szert, a lőgyakorlatokra nincs se idő, se pénz. Lőgyakorlaton a rendőrök többsége - kivéve a Készenléti Rendőrséget - évente csak egyszer-kétszer vehet részt. Másfél órában öt tölténnyel. Ez roppant kevés. Az meg egyenesen megdöbbentő, hogy találkoztunk olyan rendőrrel, aki állítása szerint eddig egyáltalán nem volt lövészeten, a fegyverét nem tudja használni, nem is meri!

Zaklatottan, túlterhelten, alacsony technikai felszereltséggel kevés fizetésért, túlóradíjért dolgoznak a rendőrök. Az alacsony átlagéletkor jelzi, hogy nagy lehet a fluktuáció a kapitányságokon. Az országos nagy munkanélküliség ellenére  meglévő nagy létszámhiány azt látszik alátámasztani, hogy nem vonzó a rendőri pálya. Több fiatal érdekből ment el rendőrnek, mert így nem kellett a honvédséghez bevonulniuk. Ez nem tükröz hivatásszeretetet. Jellemző, hogy sokan érzik: nem a rendőrségtől mennek majd nyugdíjba.
A tisztek és tiszthelyettesek között vannak akik a honvédségi leépítések miatt kerültek a rendőrséghez. A katonaihoz hasonló rendőrségi  hierarchia felelt meg nekik a legjobban. Ők azok a kevesek, akik nagyon elégedettek, nem szándékoznak elhagyni a rendőri pályát.
 
A vizsgáltak körében visszaköszönő probléma az alacsony jövedelem, különösen azoknál a családoknál, ahol egy vagy két gyermek van, s ahol a család egy főre jutó jövedelme a létminimum összegét sem éri el. Ezzel magyarázták miért nem vállalnak egynél több gyereket. Nevelni se tudnák ahogyan szeretnék a kevés szabad idő miatt. A nőtlen (hajadon) rendőrök is az anyagiakra és a lakáshiányra hivatkozva mondanak le a családalapításról. A szabad idő hiánya miatt szórakozásra, kulturálódásra, párkeresésre szinte nem marad idő.

Az interjúkból nyert információk arra utalnak, hogy a rendőrök az élet- és munkakörülményeiket tekintve hátrányos helyzetben vannak, ami sok esetben frusztrációt, agresszivitást vált ki belőlük. Az agresszív rendőr pedig türelmetlen, durva, verekszik, indokolatlanul használja fegyverét, egyáltalán nem nevezhető polgárbarátnak. A frusztrált rendőrök kerülik az intézkedést, bajt látva elfordítják a fejüket, nem kezdeményeznek eljárást a bűncselekményt elkövetővel szemben.

Az agressziót, frusztrációt kiváltó tényezők közé tartozik a bűnözők látványosan jó életmódja, amely irritálja a szerény körülmények közé szorított rendőrt. Úgy érzik, hogy sok esetben a törvények is inkább a bűnözőket védik: elöbb ítélik el a rendőrt az intézkedéseiért, mint a bűnözőt az elkövetett cselekedetért. Ráadásul ha sikerül elkapni egy bűnözőt, gyakran „jön” egy telefon, és már szabadlábon is van az illető. Elmondásuk szerint a politikai élettel és a felsőbb rendőri vezetéssel teljesen összefonódott a bűnözés. A kisebb beosztású rendőr ez ellen nem tehet semmit!

										2.sz. Melléklet.

Alkalmazott jogszabályok:

1976. évi 9. törvényerejű rendelet az Egyesült Nemzetek Közgyűlése XXI. ülésszakán, 1966. december 16-án elfogadott Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya kihirdetéséről  
4. Cikk

Az Egyezségokmányban részes államok elismerik hogy az állam által az Egyezségokmánnyal összhangban biztosított jogok gyakorlása során az állam e jogokat csak olyan korlátozásoknak vetheti alá, amelyeket - e jogok természetével összeegyeztethető mértékben és kizárólag a demokratikus társadalom általános jólétének előmozdítása céljából - a törvény határoz meg.

7. Cikk

Az Egyezségokmányban részes államok elismerik mindenkinek a jogát az igazságos és kedvező munkafeltételekhez, amelyek különösen az alábbiakat biztosítják:
a) olyan díjazást, amely minden dolgozó számára legalább a következőket jelenti:
(i) méltányos munkabért és az egyenlő munkáért minden megkülönböztetés nélkül járó egyenlő díjazást, különösen pedig a nők számára olyan munkakörülmények biztosítását, amelyek - ugyanazon munkáért való ugyanazon díjazás mellett - nem maradnak el a férfiak munkakörülményeitől;
(ii) tisztességes megélhetést maguk és családjuk számára, az Egyezségokmány rendelkezéseivel összhangban;
b) biztonságos és egészséges munkakörülményeket;
c) mindenki számára azonos lehetőséget arra, hogy a munkahelyén - kizárólag a munkában eltöltött idő és a szakmai képességek figyelembevétele alapján - megfelelő magasabb kategóriába léptessék elő.
d) pihenést, szabad időt, a munkaidő ésszerű korlátozását, rendszeres fizetett szabadságot, valamint a törvényes ünnepnapokra járó díjazást.

8. Cikk

1. Az Egyezségokmányban részes államok kötelezettséget vállalnak arra, hogy biztosítják:
a) mindenkinek azt a jogát, hogy saját gazdasági és társadalmi érdekeinek előmozdítása és védelme érdekében másokkal együtt szakszervezetet alakítson és az általa választott szakszervezetbe - egyedül az adott szervezet szabályaitól függően - beléphessen. E jog gyakorlását csak a törvényben meghatározott olyan korlátozásoknak lehet alávetni, amelyek a demokratikus társadalomban az állambiztonság, a közrend, vagy mások jogai és szabadsága védelme érdekében szükségesek;
2. E Cikk nem akadályozza, hogy e jogoknak a fegyveres erők, a rendőrség, valamint az államigazgatás tagjai által történő gyakorlását törvényes korlátozásnak vessék alá.

1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról

2. § E törvény alkalmazásában
a) munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró: az a parancsnok, vezető, aki jogosult a szolgálati viszony létesítésére, megszüntetésére, tartalmának törvény szerinti érvényesítésére, a fegyelmi és kártérítési felelősség megállapítására, valamint mindazon jogok gyakorlására és kötelezettségek teljesítésére, amelyeket jogszabály a munkáltató részére meghatároz.

A szolgálati viszony jellege
3. § (1) A szolgálati viszony az állam és a hivatásos állomány tagja között létrejött különleges közszolgálati jogviszony, amelyben mindkét felet a sajátos szolgálati körülményeknek megfelelő, e törvényben és más jogszabályokban meghatározott kötelezettségek terhelik és jogosultságok illetik meg.
(2) A hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból fakadó kötelmeit – a fegyveres szerv rendeltetés szerinti feladatainak megvalósítása érdekében – önkéntes vállalás alapján, élethivatásként, szigorú függelmi rendben, életének és testi épségének kockáztatásával, egyes alapjogai korlátozásának elfogadásával teljesíti.

Az alapvető jogok korlátozása

14. § (1) A hivatásos állomány tagja alapvető jogainak a szolgálati viszonnyal kapcsolatos korlátozása nem okozhat az elérni kívánt törvényes érdekkel nyilvánvalóan aránytalan hátrányt.

A szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztása

15. § (1) A hivatásos állomány tagjának szolgálati helyét a fegyveres szerv szervezeti egységei területi elhelyezkedésének és a fegyveres szerv feladataiból fakadó szakmai igényeknek megfelelően, a hivatásos állomány tagja méltányos érdekeinek figyelembevételével kell meghatározni.
(2) A hivatásos állomány tagja e törvényben meghatározott esetekben és feltételek szerint a szolgálati helyéről áthelyezhető, illetve más szolgálati helyre vezényelhető.
16. § (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálati, szolgálatteljesítési helyét a szervezeti egység munkarendjében megállapított esetekben és módon hagyhatja el, és ennek megfelelően köteles bejelenteni a szolgálatteljesítési időn kívüli tartózkodási helyét, ahol szükség esetén értesíthető vagy elérhető.
(2) A hivatásos állomány tagja köteles a külföldre utazását a szolgálati elöljárónak (vezetőnek) bejelenteni.
17. § (1) A hivatásos állomány tagja a tartózkodási helyéről – szabadsága ideje alatt is – a szolgálati, szolgálatteljesítési helyére visszarendelhető.
(2) A visszarendelésre a szolgálati elöljáró jogosult. Nem rendelhető vissza a hivatásos állomány tagja, ha a visszarendelés számára a szolgálati feladat végrehajtásával arányban nem álló jog- vagy érdeksérelmet okozna. A visszarendelés folytán felmerült költséget a hivatásos állomány tagja részére meg kell téríteni.

A véleménynyilvánítás szabadsága

18. § (4) A hivatásos állomány tagja a részére kiadott parancsot, intézkedést – a 69. § esetét kivéve – nem bírálhatja, azokról a jog- és érdekérvényesítő tevékenysége körén kívül véleményt nem mondhat, a szolgálati rendet és a fegyelmet sértő nyilatkozatot nem tehet, a sajtónyilvánosság igénybevételével hivatalos eljárásban magánvéleményt nem nyilváníthat.

Gyülekezési jog

19. § (1) A szolgálati helyen a gyülekezési jog alapján nyilvános rendezvény csak az állományilletékes parancsnok engedélyével tartható.
(2) Nem engedélyezhető rendezvény a szolgálati helyen, ha az
a) pártpolitikai célt szolgál,
b) a szolgálati feladat, a szolgálati rend és fegyelem ellen irányul, vagy azt bírálja,
c) a fegyveres szerv iránti közbizalom megingatására alkalmas,
d) a fegyveres szerv feladataival ellentétes célra irányul.

Egyesülési jog

21. § (1) A hivatásos állomány tagjai érdekképviseleti szerveket az egyesülési jog alapján – e törvényben meghatározott keretek között – hozhatnak létre, illetve csatlakozhatnak azokhoz.
(2) A hivatásos állomány tagja nem csatlakozhat olyan szervezethez, amelynek tevékenysége a fegyveres szerv feladataival ellentétes.
(3) A hivatásos állomány tagja köteles a hivatásával össze nem függő társadalmi szervezettel fennálló, illetőleg az újonnan létesülő tagsági viszonyát előzetesen az állományilletékes parancsnoknak szóban vagy írásban bejelenteni. Az állományilletékes parancsnok a tagsági viszony fenntartását vagy létesítését írásban megtilthatja, ha az a hivatással vagy a szolgálati beosztással nem egyeztethető össze, illetőleg a szolgálat érdekeit sérti vagy veszélyezteti.

A munka és foglalkozás szabad megválasztása

25. § A hivatásos állomány tagja
a) az iskolai végzettségének (szakképesítésének) megfelelő szolgálati beosztását az előmeneteli rend szerint, a betölthető szolgálati beosztások keretei között, a szolgálati érdekre is figyelemmel választhatja meg;
b) beosztásában a polgári szakképesítését a szolgálat ellátására vonatkozó szabályoknak megfelelően gyakorolhatja;
c) más kereső foglalkozást e törvénynek az összeférhetetlenségről szóló 65. §-a figyelembevételével folytathat.

A művelődéshez való jog

26. § (1) A hivatásos állomány tagja a művelődéshez, a tudományos és művészeti élet, a tanulás és a tanítás szabadságához való jogát a szolgálati kötelezettségek teljesítésére vonatkozó szabályok korlátai között gyakorolhatja.
(2) Az előmenetelhez szükséges képesítés megszerzése – külön törvények előírásainak megfelelően – a katonai és rendvédelmi oktatási intézményekben és a polgári oktatási intézményekben folyó oktatás, képzés, átképzés és továbbképzés, valamint egyéni képzés keretében történik.

Érdekképviseleti szervek és érdekvédelem

27. § (1) A hivatásos állomány tagjai a szolgálati viszonnyal kapcsolatos jogaik és jogos érdekeik védelmére és képviseletére érdekképviseleti szerveket, szövetségeket hozhatnak létre, illetve azok tagjai lehetnek, érdekképviseleti fórumokon képviselettel rendelkezhetnek.
(2) Az érdekképviseleti szervek e törvény keretei között szabadon működhetnek és gyakorolhatják jogosítványaikat. Sztrájkot azonban nem szervezhetnek, és tevékenységükkel nem akadályozhatják meg a fegyveres szerv rendeltetésszerű működését, a parancsok és intézkedések végrehajtását.
28. § (1) A fegyveres szerv köteles együttműködni az érdekképviseleti szervvel és biztosítani működésének feltételeit. Ez utóbbi körben lehetővé kell tenni, hogy az érdekképviseleti szerv
a) az érdekképviseleti tevékenysége céljából a fegyveres szerv kijelölt helyiségeit és azok berendezését a napi szolgálati (munka-)időn túl, illetőleg a szolgálati időben térítésmentesen használja;
b) az általa szükségesnek tartott tájékoztatásokat, felhívásokat, valamint a tevékenységével kapcsolatos adatokat a szolgálati helyen szokásos vagy más megfelelő módon közzétegye.
(2) A fegyveres szerv nem követelheti meg azt, hogy a hivatásos állomány tagja az érdekképviseleti hovatartozásáról nyilatkozzék, nem szüntetheti meg a hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonyát, és nem károsíthatja meg a hivatásos állomány tagját az érdekképviseleti hovatartozása vagy tevékenysége miatt.
(3) Jogosultságot vagy juttatást a fegyveres szerv az érdekképviseleti szervezethez való tartozástól nem tehet függővé.
29. § (1) E törvény alkalmazásában szakszervezeten – elnevezésétől függetlenül – a hivatásos állomány tagjainak minden olyan érdekképviseleti szervét érteni kell, amelynek célja a hivatásos állomány tagjai szolgálati viszonyával kapcsolatos érdekeinek képviselete és megvédése.
(2) A szakszervezet jogosult, hogy
a) a fegyveres szerven belül működjön és tagjait tevékenységébe bevonja;
b) a hivatásos állomány tagjait az anyagi, szociális és kulturális, valamint az élet- és szolgálati körülményeiket érintő jogaikról és kötelezettségeikről tájékoztassa;
c) tagjait a szolgálati viszonyt érintő körben a szervezeti egységgel szemben, illetőleg az állami szervek előtt, meghatalmazás alapján pedig az élet- és szolgálati körülményeiket érintő kérdésekben bíróság, más hatóság és egyéb szervek előtt képviselje.
(3) A szakszervezet a szervezeti egységgel kapcsolatban az alábbi jogokat gyakorolhatja:
a) minden olyan kérdésben tájékoztatást kérhet, amely a hivatásos állomány tagjainak a szolgálati viszonnyal összefüggő anyagi, szociális és kulturális érdekeivel kapcsolatos;
b) az a) pontba tartozó kérdésben a parancsnoki (vezetői) intézkedéssel (döntéssel) kapcsolatos álláspontját, véleményét az állományilletékes parancsnokkal közölheti, és ezzel összefüggésben konzultációt kezdeményezhet;
c) a szolgálati és munkakörülményekre vonatkozó szabályok megtartását ellenőrizheti, azok végrehajtásáról tájékoztatást, adatot kérhet, melyet részére meg kell adni.
(4) A szakszervezet az ellenőrzés során észlelt hibákra és mulasztásokra a végrehajtásért felelős szerv vezetőjének a figyelmét felhívhatja. Ha az a szükséges intézkedést kellő időben nem tette meg, a megfelelő eljárást kezdeményezheti. Ennek eredményéről az eljárást lefolytató szerv a szakszervezetet tájékoztatni köteles.
(5) A (3) és (4) bekezdésben meghatározott jogok az elöljáró szervek irányítása körébe tartozóan az adott szervezeten belüli reprezentatív szakszervezeti szervet illetik meg.
30. § (1) A szakszervezettel való együttműködés keretében az állományilletékes parancsnok köteles:
a) a szükséges tájékoztatás megadásával a szakszervezet érdekképviseleti tevékenységét elősegíteni;
b) a szakszervezet által tett észrevételekre, javaslatokra vonatkozó álláspontját és ennek indokait közölni;
c) a szolgálati viszonnyal összefüggő anyagi, szociális és kulturális érdekeket érintő intézkedésének megtétele előtt – ha az a hivatásos állomány legalább 25%-át vagy több mint 50 főt közvetlenül érinti – a szervezeti egységen belül működő szakszervezet képviselőjét tájékoztatni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottak irányadók – irányítása körébe tartozóan – az elöljáró szervek parancsnokaira (vezetőire) is.
31. § (1) A szervezeti egységnél képviselettel rendelkező szakszervezet jogosult a hivatásos állomány tagjait, illetve a szervezetét közvetlenül érintő jogellenes intézkedés, mulasztás (a továbbiakban együtt: intézkedés) ellen kifogást benyújtani.
(2) A kifogást az állományilletékes parancsnokhoz kell benyújtani a jogellenes intézkedésről való tudomásszerzéstől számított 5 munkanapon belül. A kifogást az intézkedés megtételétől számított 1 hónapon túl nem lehet benyújtani.
(3) Nincs helye kifogásnak, ha az intézkedéssel szemben a hivatásos állomány tagja jogvitát kezdeményezhet.
(4) Ha az állományilletékes parancsnok a kifogással nem ért egyet, egyeztetésnek van helye. Az egyeztető tárgyalást a kifogás benyújtásától számított 3 munkanapon belül meg kell kezdeni. Ha az egyeztetés 7 napon belül nem vezetett eredményre, az eredménytelenség megállapításától számított 5 napon belül a szakszervezet a bírósághoz fordulhat. A bíróság nem peres eljárásban, 15 napon belül dönt.
(5) A kifogásolt intézkedést az egyeztető eljárás eredményes befejezéséig vagy a jogerős bírósági döntésig végrehajtani nem lehet, illetőleg a végrehajtását fel kell függeszteni.
33. § (1) A hivatásos állomány választott szakszervezeti tisztséget betöltő tagjának más szolgálati helyre való – a fegyveres szerv által kezdeményezett – beosztásához, továbbá szolgálati viszonyának felmentéssel történő megszüntetéséhez az adott szervezeten belüli reprezentatív szakszervezeti szerv előzetes egyetértése szükséges. Ha a felmentés méltatlanság miatt válik szükségessé, vagy a szakszervezeti tisztségviselőt fegyelmileg kell felelősségre vonni, erről a megfelelő szakszervezeti szervet előzetesen értesíteni kell.

Vezénylés

49. § (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálat érdekében eredeti szolgálati beosztásában való meghagyása mellett a fegyveres szerv bármely szervezeti egységéhez és bármely helységbe - a (4) bekezdésben meghatározott esetet kivéve /külföldi szolgálatra vezénylés/ beleegyezése nélkül - meghatározott szolgálati feladat teljesítésére vezényelhető. 
(2) A más helységbe való vezénylések együttes időtartama 3 évenként a 6 hónapot nem haladhatja meg. A vezénylés időtartamának befejezésétől számított 6 hónapon belül újabb vezénylésre nem kerülhet sor. Méltánylást érdemlő személyi vagy családi érdekből azonban kérelemre e korlátoktól kivételesen el lehet tekinteni.

Felmentés

56. § (2) A hivatásos állomány tagjának a szolgálati viszonyát felmentéssel meg kell szüntetni, ha
a) minősítése, egészségi, pszichikai vagy fizikai állapota alapján, illetve – ha ez feltétel – nemzetbiztonsági szempontból a beosztásának ellátására alkalmatlan.
(5) Ha a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott alkalmatlanság egészségi, pszichikai vagy fizikai ok következménye, a hivatásos állomány tagját akkor lehet felmenteni, ha állapotának megfelelő betöltetlen beosztás a fegyveres szervnél nincs, vagy ha az ilyen beosztásba történő kinevezéséhez nem járult hozzá, illetőleg rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugellátásra jogosultságot szerzett.

A szolgálat teljesítésére vonatkozó szabályok

67. § A szolgálati viszony keretében a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles:
a) a hivatásos állomány tagja feladatait a munkaköri leírásban rögzíteni, őt a szolgálati viszonyra vonatkozó szabályok, illetve az egyéb jogszabályok szerint foglalkoztatni, részére az egészséges és biztonságos szolgálatteljesítés feltételeit biztosítani;
b) a szolgálati feladatok ellátását úgy megszervezni, hogy a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból eredő jogait gyakorolni, kötelezettségeit teljesíteni tudja;
c) a feladatok elvégzéséhez szükséges tájékoztatást és irányítást megadni, a szolgálatteljesítéshez szükséges ismeretek megszerzését biztosítani.
68. § (1) A hivatásos állomány tagja köteles:
d) a számára meghatározott iskolai rendszerű oktatásban/képzésben részt venni, és az előírt vizsgákat letenni;
e) az egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági követelményeknek eleget tenni;
73. § (2) A hivatásos állomány tagját szakmai ismereteinek fejlesztése céljából szakmai továbbképzésben, illetve átképzésben kell részesíteni, amelyre az állományilletékes parancsnok jelöli ki a résztvevőket.

Egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság

75. § (1) A hivatásos állomány tagjának meg kell felelnie a miniszter által meghatározott, a beosztásának és életkorának megfelelő egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági követelményeknek. Az alkalmasság elérésének és szintentartásának feltételeit a fegyveres szerv biztosítja.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott alkalmassági feltételeket az érintettek tudomására kell hozni, és az alkalmasságot rendszeresen ellenőrizni kell.
(3) A hivatásos állomány tagja köteles magát az ellenőrzéseknek alávetni.
(4) Ha a hivatásos állomány tagja az előírt követelményeknek nem felel meg, határidő kitűzésével az ellenőrzést meg kell ismételni.
(5) Ha a hivatásos állomány tagja a megismételt ellenőrzésen sem felelt meg a követelményeknek, az 56. § (5) bekezdése szerint kell eljárni.

Szolgálatteljesítési idő

84. § (1) A szolgálatteljesítési idő heti 40 óra.
(2) A részben vagy egészben készenléti jellegű beosztásokban az (1) bekezdésben meghatározottnál hosszabb, de heti 54 órát meg nem haladó szolgálatteljesítési idő állapítható meg. Ettől eltérni csak a háromváltásos rendszer alkalmazása esetén lehet.
85. § (1) A szolgálatteljesítési idő a munkanapokra egyenlőtlenül is beosztható. A napi szolgálatteljesítési idő ilyen esetben sem lehet 4 óránál rövidebb, és – a részben vagy egészben ügyeleti, őr-, készültségi és készenléti jellegű szolgálati beosztásokat kivéve – 12 óránál hosszabb.
86. §(3) A hivatásos állomány tagja részére a napi szolgálati tevékenység befejezése és a másnapi szolgálatteljesítés megkezdése között legalább 8 óra pihenőidőt kell biztosítani, amelybe a lakásról a szolgálati helyre és az onnan való visszautazás időtartama nem számít bele.
(4) A hivatásos állomány tagját hetenként 2 pihenőnap illeti meg, amelyet lehetőleg együtt kell kiadni. A folyamatos ügyeleti szolgálat ellátására szervezett beosztásokban szolgálatot teljesítők esetében az 1 hónapra eső pihenőnapok közül legalább az egyiknek vasárnapra kell esnie.
(5) A (4) bekezdéstől eltérően a pihenőnap – a fokozottan veszélyes szolgálati beosztást kivéve – a szolgálati elfoglaltság miatt havonta összevontan is kiadható.

Túlszolgálat

87. § (1) Ha a szolgálat érdeke vagy rendkívüli eset (baleset, elemi csapás vagy súlyos kár megelőzése, illetőleg elhárítása, következményeinek felszámolása, továbbá egyéb előre nem látható körülmény bekövetkezése) szükségessé teszi, a hivatásos állomány tagja a 84. §-ban meghatározott szolgálatteljesítési időn túl, valamint a munkaszüneti és pihenőnapon is kötelezhető arra, hogy szolgálatot teljesítsen (túlszolgálat), illetőleg meghatározott ideig és helyen arra készen álljon. Nem minősül túlszolgálatnak az ügyeleti-, őr-, készültségi és készenléti szolgálat, valamint a gyakorlaton való részvétel.
(2) Az elrendelhető túlszolgálat tartama naptári évenként 300 óra, amely a miniszter által kiadott rendelkezésben további 50%-kal növelhető.
(3) A (2) bekezdésben írt korlátozás nem alkalmazható, ha a túlszolgálatra rendkívüli esetben kerül sor.
88. § (1) A (2) és (3) bekezdés szerinti túlszolgálatot az állományilletékes parancsnoknak írásban kell elrendelnie. A teljesített túlszolgálatról nyilvántartást kell vezetni.
(2) A hivatásos állomány tagját – az állományilletékes és annál magasabb parancsnok (vezető) kivételével – évi 150 óráig terjedő túlszolgálatért szabadidő, azon felüli túlszolgálatért – beleértve a rendkívüli esetben teljesítettet is – díjazás illeti meg. Az állományilletékes parancsnok a 150 órán belüli túlszolgálat díjazását is engedélyezheti, ha a szabadidő kiadása a szolgálat ellátását veszélyeztetné. Nem jár szabadidő vagy díjazás azért a túlszolgálatért, amelyért a hivatásos állomány tagja illetménypótlékban részesül.
(3) A túlszolgálatért annak időtartamával megegyező, ha pedig a túlszolgálatot a heti pihenőnapon vagy munkaszüneti napon teljesítették, a túlszolgálat kétszeresének megfelelő szabadidő, illetőleg díjazás jár.
(4) A túlszolgálatért járó szabadidőt a túlszolgálatot követő napon (napokon), de legkésőbb 30 napon belül kell kiadni. Ettől el lehet térni, ha a túlszolgálat havi vagy éves szolgálatteljesítési idő keretében történt.
(5) A túlszolgálatért annak idejére távolléti díj jár, amelyet legkésőbb a tárgyhónapot követő 2. hónapban kell kifizetni.
107. § (1) A hivatásos állomány beosztásából felfüggesztett, előzetes letartóztatásban lévő vagy szabadságvesztés büntetését katonai fogdában töltő tagjának távolléti díj jár, amelyet a munkáltatói jogkört gyakorló előljáró legfeljebb 50 %-al csökkenthet.
(2) A beosztásból való felfüggesztés vagy előzetes letartóztatás miatt visszatartott illetményt a kamataival utólag ki kell fizetni, ha a fegyelmi vagy büntetőeljárás felmentéssel zárul.

Költségtérítések

113. § (1) A hivatásos állomány tagja részére meg kell téríteni
a) az egyik szolgálati helyről a másikra szolgálati érdekből történő áthelyezéssel vagy vezényléssel kapcsolatos,
b) a szolgálati feladat ellátásával kapcsolatban váratlanul felmerült,
c) a szabadságról, a munkaszüneti és a pihenőnapról történő visszarendeléssel összefüggő költséget.
(2) A hivatásos állomány tagjának a munkábajárás helyközi utazási költségeit az erre vonatkozó külön jogszabály szerint kellmegtéríteni. A munkábajáráshoz szükséges helyi közlekedési bérlet a hivatásos állomány tagja részére biztosítható.

Kedvezmények és támogatások

114. § (1) A hivatásos állomány tagja részére - szolgálati viszonya alapján - visszatérítendő, illetőleg vissza nem térítendő szociális, jóléti és kulturális kedvezmények és támogatások biztosíthatók. Ezek különösen a következők:
a) kedvezményes üdülés vagy üdülési hozzájárulás (családtagoknak is),
b) családalapítási támogatás,
c) közcélú lakástelefon létesítéséhez támogatás,
d) szociális támogatás,
e) illetményelőleg,
f) tanulmányi ösztöndíj, képzési, továbbképzési támogatás.
(2) A hivatásos állomány tagja kedvezményes étkezésre vagy étkezési hozzájárulásra jogosult.

Fegyelmi eljárás

130. § (1) Az eljárás alá vont személy a fegyelmi eljárás elrendelésétől kezdve jogi képviselőt vehet igénybe, illetve kérheti, hogy képviseletében az éárdekképviseleti szerv járjon el.
(3) A jogi képviselő munkadíját és költségeit az eljárás alá vont személy viseli. Ha azonban a fegyelemsértés megállapítására nem került sor, a jogi képviselettel kapcsolatos költségeit meg kell téríteni. 
132. § (3) Ha a fegyelmi eljárást a büntetőeljárásra tekintettel függesztették fel, a beosztásból való felfüggesztés a büntetőeljárás jogerős befejezéséig tarthat.
(5) Ha az eljárást fegyelemsértés hiányában szüntették meg, a felfüggesztés idején visszatartott illetményt törvényes kamatával 3 napon belül ki kell fizetni.

Eljárás büncselekmény esetén

149. § (1) Ha a hivatásos állomány tagjával szemben a szolgálati viszonyból eredő kötelezettségeivel össze nem függő bűncselekmény miatt büntetőeljárás indul, a szolgálati beosztásából - a 107. § (1) bekezdése alkalmazásával - az eljárás befejezéséig felfüggeszthető.

Kártérítési eljárás 

158. § (5) A hivatásos állomány tagja a kártérítési eljárásban érdekeinek védelmével megbízhatja az érdekképviseleti szervét, illetőleg ügyvédet hatalmazhat meg.

Egészségügyi szolgáltatás

179. § (1) A hivatásos állomány tagjai egészségének és testi épségének védelmét az őket terhelő fokozott igénybevétel követelményeinek megfelelően kell biztosítani.
(2) A hivatásos állomány tagjai egészségük megőrzéséhez, illetve helyreállításához egészségügyi szolgáltatásra a társadalombiztosítási szabályok alapján jogosultak.
(3) Az egészségügyi szolgáltatás a fegyveres szerv által fenntartott, támogatott vagy az Országos Egészségbiztosítási Pénztár által finanszírozott egészségügyi intézményeknél vehető igénybe.

20/1997. (III. 19.) BM rendelet a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai illetményének és egyéb juttatásainak megállapításáról, valamint a folyósítás szabályairól
[A Hszt. 87. § (2) bekezdéséhez és a 88. § (5) bekezdéséhez]
8. § (1) Az elrendelhető túlszolgálat tartama naptári évenként 450 óra.
(2) Az elrendelt túlszolgálatra eső időarányos távolléti díjat 174 órás havi osztószámmal kiszámított egy órára eső távolléti díj alapulvételével kell megállapítani.
16. § (1) Szolgálati kiküldetést teljesít a hivatásos állomány tagja, aki szolgálati érdekű feladatát a szolgálatteljesítés helyének közigazgatási határain kívül teljesíti.
(2) A kiküldetés szolgálati jellegének megállapítására és a kiküldetés "menetlevélen" történő elrendelésére az állományilletékes parancsnok jogosult.
17. § (1) A hivatásos állomány tagja szolgálati kiküldetése teljesítése esetén az ezzel összefüggésben felmerülő többletkiadásai megtérítésére jogosult.
(2) Kiküldetési költségtérítés
a) utazási költség;
b) szállásköltség;
c) napidíj (élelmezési többletköltség) címén állapítható meg.
18. § (1) A hivatásos állomány tagja részére meg kell téríteni a kiküldetés teljesítésével kapcsolatban indokoltan felmerült utazási költségeit.
(2) Az utazás alkalmával igénybe vehető közlekedési eszközt gazdaságossági és célszerűségi szempontok figyelembevételével az állományilletékes parancsnok határozza meg.
(3) Nem számolható el külön szállásköltség azokra az éjszakákra, amelyekre a hivatásos állomány tagja a fegyveres szerv szálláshelyét térítésmentesen vette igénybe.
30. § A Hszt. 49. § (1)–(2) bekezdése alapján más helységbe vezényelt hivatásos állományú költségtérítéseire a kiküldetésre vonatkozó szabályok irányadók azzal a különbséggel, hogy amennyiben a 25. és 27. §-ban foglaltak teljesülnek, napidíj helyett különélési díjra válik jogosulttá.
31. § A szabadságról, a munkaszüneti és a pihenőnapról történő visszarendeléssel kapcsolatos költségek különösen:
a) utazási költség;
b) előre kifizetett, és a visszarendelés miatt igénybe nem vett szolgáltatások vissza nem térített ellenértéke.
33. § (1) Amennyiben a szolgálatteljesítés helyének közigazgatási határain belül helyi tömegközlekedést működtetnek, a hivatásos állomány tagja szolgálati helyére történő utazás céljából helyi közlekedési bérletre jogosult. A hivatásos állomány tagja részére a bérletet az illetményt biztosító fegyveres szerv legkésőbb az előző évi bérlet érvényességi idejének lejártáig vásárolja meg és adja át.
42. § A hivatásos állomány tagja külön jogszabályban meghatározott adómentes mértékig étkezési hozzájárulásra jogosult.
45. § (1) A hivatásos állomány azon tagja, aki szolgálatteljesítési helyén önálló lakással nem rendelkezik, és a fegyveres szerv az elhelyezéséről egyéb módon nem tud gondoskodni, kérelemre albérleti díj hozzájárulásban részesíthető. A hozzájárulás kifizetését az állományilletékes parancsnok engedélyezi.
(2) A hozzájárulás összege az albérleti díj 50%-a, legfeljebb azonban a mindenkori illetményalap 50%-a.
1993. évi XCIII. törvény a munkavédelemről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelettel
Mvt. 1. § (1) E törvény alkalmazásában munkavédelem: a szervezett munkavégzésre vonatkozó biztonsági és egészségügyi követelmények, továbbá e törvény céljának megvalósítására szolgáló törvénykezési, szervezési, intézményi előírások rendszere, valamint mindezek végrehajtása.
(2) A Magyar Köztársaság területén munkát végzőknek joguk van a biztonságos és egészséges munkafeltételekhez.
Mvt. 2. § (1) Az állam – a munkavállalók és a munkáltatók érdekképviseleti szerveivel egyeztetve – meghatározza az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés alapvető követelményeit, irányítási és ellenőrzési intézményeit, valamint kialakítja az egészség, a munkavégző képesség megóvására, a munkabiztonságra és a munkakörnyezetre vonatkozó országos programját, amelynek megvalósulását időszakonként felülvizsgálja.
(2) Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményeinek megvalósítása – a munkavállalók ez irányú felelősségével összhangban – a munkáltató kötelessége.
(3) Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményei megvalósításának módját – a jogszabályok és a szabványok keretein belül – a munkáltató határozza meg.
Mvt. 9. § (1) A törvény hatálya – a (2)–(3) bekezdésekben megállapított kivételekkel – kiterjed minden szervezett munkavégzésre, függetlenül attól, hogy az milyen szervezeti vagy tulajdoni formában történik.
(2) A törvény meghatározott rendelkezéseit (28., 32., 40., 44. és 45. §-ok) alkalmazni kell a munkavégzés hatókörében tartózkodóra is (járókelő, látogató, szolgáltatást igénybe vevő stb.).
(3) Rendkívüli munkavégzési körülmények esetére (pl. mentési, katasztrófaelhárítási tevékenységek), illetve a fegyveres erőknél, a fegyveres testületeknél és rendészeti szerveknél munkavégzésre irányuló jogviszonyban, büntetés-végrehajtási jogviszonyban kifejtett munkatevékenységre az illetékes miniszter által kiadott külön jogszabály e törvény figyelembevételével kivételesen indokolt esetben eltérő követelményeket, eljárási szabályokat állapíthat meg az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzésre vonatkozóan.
Mvt. 24. § Minden munkavállaló részére biztosítani kell
a) megfelelő mennyiségű, az egészségügyi előírásoknak megfelelő minőségű ivóvizet;
b) a munkahely és a munka jellegének megfelelően az öltözködési, tisztálkodási, egészségügyi, étkezési, pihenési és melegedési lehetőséget.
Mvt. 25. § A munkahely és a munka jellegének megfelelően gondoskodni kell a rendről, tisztaságról, a keletkező szennyező anyagok, szennyvíz, hulladék kezeléséről oly módon, hogy veszélyt vagy egészségi ártalmat ne okozzanak és a környezetet ne károsítsák.
Mvt. 31. § A munkahely természetes és mesterséges megvilágítása elégítse ki a munkavégzés jellegének megfelelő világításra vonatkozó követelményeket.
Mvt. 33. § (1) A munkahelyiségben a munkavállalók létszámát, a tevékenység jellegét és a veszélyforrásokat figyelembe véve elegendő mennyiségű és minőségű, egészséget nem károsító levegőt és klímát kell biztosítani.
Mvt. 34. § A szabadtéri munkahelyen – a munkavégzés jellegének és a munkakörülményeknek megfelelő műszaki megoldásokkal, munkaszervezéssel, egyéni védelemmel, melegedési lehetőséggel, védőitallal – gondoskodni kell a munkavállalók időjárás elleni védelméről.
Mvt. 38. § (1) Azokon a munkahelyeken, ahol az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés dohányzási tilalom elrendelését teszi szükségessé, külön dohányzóhelyet kell kijelölni.
(2) A nemdohányzók védelméről az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően minden munkahelyen dohányzóhelyek, -helyiségek kijelölésével vagy más szervezési intézkedéssel kell gondoskodni.
Mvt. 54. § Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés érdekében a munkáltató köteles a munkabiztonsági szaktevékenység ellátására megfelelő képesítéssel rendelkező személyt biztosítani, valamint
e) a tudomására jutott rendellenességet, illetve a munka egészséget nem veszélyeztető és biztonságos végzésével kapcsolatos bejelentést haladéktalanul kivizsgálni, a szükséges intézkedéseket megtenni, az érintetteket értesíteni, és közvetlen veszély esetén a munkavégzést leállítani.

25/1996. (VIII. 28.) NM rendelet az egészséget nem veszélyeztető munkavégzés és munkakörülmények általános egészségügyi követelményeiről
1. § E rendelet hatálya kiterjed minden szervezett munkavégzésre, függetlenül attól, hogy az milyen szervezeti vagy tulajdoni formában történik.
6. § A munkahelyi rend és tisztaság érdekében:
a) a munkahelyeken a rovarok és rágcsálók irtásáról szükség szerint gondoskodni kell,
b) a zárt téri munkahelyeket rendszeresen, a használatnak megfelelő gyakoriságban, azon munkahelyeket, ahol a munkavállaló veszélyes anyaggal kerülhet érintkezésbe, műszakonként legalább egyszer takarítani kell,
8. § (1) Állandó munkavégzésre szolgáló munkahelyeken a munkavégzés jellegének akkor felel meg a világítás, ha a munkahelyek névleges megvilágítása, színhőmérséklete, színvisszaadási fokozata és káprázási fokozata a helyiség rendeltetése és az ott végzett tevékenység figyelembevételével kielégíti az MSZ 6240–4:1986 szabvány által előírt értékeket, valamint az MSZ 6240–2:1986 szabványban foglalt általános követelményeket.
(2) A belsőtéri mesterséges világítás világítástechnikai jellemzőinek megítélésénél az MSZ 6240–3:1986 szabvány szerint kell eljárni.
15. § (2) A klímakörnyezet kedvezőtlen hatásainak megelőzése céljából munkaszervezési intézkedéseket kell tenni. Óránként legalább 5–10 perces pihenőidőt kell közbeiktatni, ha a munkahelyi klíma zárttéri munkahelyen a 24 C (K) EH értéket meghaladja, valamint a hidegnek minősülő munkahelyeken. Hidegnek minősül a munkahely, ha a várható napi középhőmérséklet szabadtéri munkahelyeken a +4 C-ot, illetve zárttéri munkahelyeken, ha a +10 C-ot a munkaidő 50%-nál hosszabb időtartamban nem éri el.
(4) A hidegnek minősülő munkahelyeken a munkavállalók részére +50 C hőmérsékletű teát kell szolgáltatni. A tea ízesítéséhez a (3) bekezdésben előírtak figyelembevételével cukrot, illetve megfelelő édesítőszert kell biztosítani.
(5) A védőital és a tea elfogyasztásához legalább a dolgozók létszámát elérő mennyiségben, személyenként és egyéni használatra kiadott ivópoharakról kell gondoskodni. A védőital, valamint a tea készítése, tárolása, kiszolgálása a közegészségügyi követelmények betartása mellett történhet.

A  BELÜGYMINISZTÉRIUM EGÉSZSÉGÜGYI  SZABÁLYZATA 
(kivonat)

A parancsnokok és beosztottak egészségüggyel kapcsolatos kötelezettségei

7. § A BM szervek parancsnokai, vezetői (a továbbiakban: parancsnokok) illetékességi területükön:
a) biztosítják beosztottaik számára a szolgálat ellátás és munkavégzés egészséges biztonságos feltételeit, az egészségügyi követelmények és előírások betartását, illetőleg betartatását;
b) gondoskodnak beosztottaik egészségvédelméről, hathatós intézkedéseket tesznek annak javítására, ennek keretében megkövetelik beosztottaiktól, hogy a kötelező jellegű orvosi vizsgálatokon vegyenek részt;
c) rendszeresen - évente legalább egy alkalommal -  parancsnoki értekezleten értékelik beosztottaik egészségügyi helyzetét.
8. § A személyi állomány valamennyi tagja köteles:
a) a tőle elvárható módon közreműködni az egészségvédelemben és elősegíteni az egészségügyi célkitűzések megvalósítását;
b) betartania  közegészségügyi előírásokat, a fertőző betegségek megelőzésére és leküzdésére vonatkozó rendelkezéseket, illetőleg azok végrehajtásával elősegíteni a fertőző betegségek elleni védekezést;
c) megjelenni a kötelező jellegű orvosi vizsgálatokon és betartani az egészsége megóvása, illetőleg gyógyulása érdekében az előírt  orvosi utasításokat és gyógymódokat.

Közegészségügyi követelmények betartása  

15. § (1) A BM valamennyi szerve vonatkozásában biztosítani kell a környezetre, az épületek, létesítmények tervezésére,  használatba vételére, a munkaártalmak és a foglalkozási betegségek, valamint a mérgezések megelőzésére, a személyi állomány egészségének megóvására vonatkozó közegészségügyi követelmények betartását.

(2) A BM szervek   parancsnokai illetékességi területükön az (1) bekezdésben foglaltak érdekében:
a) tegyenek megfelelő intézkedéseket - a területileg illetékes BM orvosok szakvéleménye alapján - a közegészségügyi ártalmak megelőzésére és leküzdésére;
b) biztosítsák az általános közegészségügyi szabályoknak és előírásoknak, valamint az egészségügyi szolgálat közegészségügyi rendelkezéseinek megtartását, illetőleg a végrehajtásukhoz szükséges feltételeket;
c) gondoskodjanak a személyi állomány egészséges szolgálati, illetőleg munkakörülményeinek biztosításáról, a közegészségügyi  ártalmak megelőzéséről, a közegészségügyi-járványügyi felügyelet és ellenőrzés során feltárt hiányosság határidőn belüli megszüntetéséről.
(3) A BM szervek parancsnokai, ha a (2) bekezdésben foglaltak saját hatáskörükben teljes mértékben vagy egyáltalán nem valósítható meg, - a szükséges intézkedések megtétele érdekében - haladéktalanul tegyenek jelentést az illetékes felsőbb szerv parancsnokának.
(4) Az illetékes BM szerv parancsnoka a 12. és a 13. §-okban foglalt esetekben:
a) tegyen megfelelő intézkedéseket az ellenőrzést végző orvos, illetőleg az Eü. Osztály vezetőjének indítványa alapján;
b) intézkedései során úgy járjon el, hogy a vezetés alatt álló szerv folyamatos működése biztosítva legyen;
c) a tervezett, illetőleg a tett tervezett intézkedéseiről folyamatosan tájékoztassa az Eü. Osztály vezetőjét. 
16. § A személyi állomány egészségvédelméért, ezen belül az egészséges szolgálati, illetőleg munkafeltételek megvalósításáért, a közegészségügyi követelmények betartásáért illetékességi területükön a BM szervek parancsnokai felelősek.

A környezetre, létesítményre vonatkozó közegészségügyi követelmények  

17. § (1) A BM objektumokban és környezetükben a talaj, az ivóvíz és a levegő tisztaságának szennyeződéstől, fertőzéstől való megóvása érdekében a szennyvíz elvezetésére, a hulladékanyag, szemét gyűjtésére és tárolására a területileg illetékes BM orvos által jóváhagyott módon, a vonatkozó jogszabályokban előírtak szerint kerülhet sor. 

(2) Biztosítani kell a BM objektumok és környezetük por- és gázszennyeződéstől, zajterheléstől való mentesítését. Az olyan tevékenységet, amely az egészségre káros szennyeződést vagy zajt okoz, korlátozni kell, szükség esetén meg kell tiltani.
18. § (1) A BM objektumok, létesítmények tervezése, elhelyezése, létesítése, rendezése és fejlesztése, valamint használata, üzemeltetése, átalakítása és felújítása során érvényesíteni kell az országos építési szabványokban, a vonatkozó tervezési irányelvekben előírt közegészségügyi feltételeket, fűtési, szellőztetési és világítási követelményeket.
(2) A létesítmények felszereléseinek, berendezéseinek kiképzés és működtetése, úgyszintén a közlekedési eszközök használata, üzemeltetése során minden szolgálati és munkahelyen biztosítani kell a közegészségügyi követelmények betartását.
(3) A BM objektumokat és környezetüket a közegészségügyi követelményeknek megfelelően kell tisztán tartani.

A munkafolyamatokkal és a munkakörülményekkel kapcsolatos
közegészségügyi követelmények  

19. § (1) A szolgálati és munkahelyeken olyan körülményeket és közegészségügyi feltételeket kell biztosítani, amelyek nem okoznak tartós szolgálatteljesítés, illetőleg munkavégzés esetén sem egészségkárosodást.
(2) A szolgálati és munkahelyi feltételeket úgy kell kialakítani, hogy azok az országosan érvényben lévő munkaegészségügyi követelményeknek megfeleljenek.
20. § (1) A szolgálati és munkakörülményekből származó egészségi ártalmak felderítéséra, felszámolására, a szolgálat ellátásával és munkavégzéssel kapcsolatos megbetegedések, sérülések megelőzésére fokozottan biztosítani kell a munkafolyamatokkal és körülményekkel kapcsolatos közegészségügyi követelményeket.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak érdekében azokon a szolgálati és munkahelyeken, ahol az egészségromlás veszélye fennáll és a szolgálat, illetőleg a munka jellegéből adódóan az nem szüntethető meg, munkahelyi és egyéni védőfelszereléseket és eszközöket, munka- és védőruházatot kell biztosítani, illetőleg az ott dolgozók részére azoknak a szolgálati, munkahelyen való viselését kell elrendelni.

(3) Azokon a szolgálati és munkahelyeken, illetőleg beosztásokban és munkakörökben, ahol az egészségártalom megelőzése érdekében a munkaegészségügyi szabályok védőétel, illetőleg védőital vagy a tisztálkodási lehetőségek fokozottabb szolgáltatását írják elő, azokat megfelelő mértékben biztosítani kell.

A személyi (egyéni) hygiénes követelmények

31. § (1) A BM szerveinél zárt egységben (laktanya, őrs, stb.) elhelyezett beosztottaknál az ezen fejezetben foglalt közegészségügyi követelmények mellett, - a vonatkozó normatívák szerint - biztosítani kell a tisztálkodással, a fehérnemű- és ágyneműváltással, valamint az öltözködéssel kapcsolatos közegészségügyi követelményeket.
(2) A BM szervek parancsnokainak és a területileg illetékes BM orvosoknak egyaránt rendszeresen ellenőrizni és vizsgálni kell a személyi állomány körében az egészségügyi követelmények megtartását, az egyéni és munkahelyi közérzet (mentálhygiéne), a szolgálati-, munkaidő és a pihenés szervezettségének, valamint az  egészséges és mértékletes életmód betartásának helyzetét.
(3) A (2) bekezdésben foglalt vizsgálati eredmények alapján - az ezirányú egészségügyi felvilágosítás mellett - folyamatosan intézkedéseket kell tenni az állomány egyéni egészségvédelmének fokozására, a munkaidő és pihenés, valamint az egyéni és a munkahelyi közérzet kiegyensúlyozottságának a biztosítására.

A személyi állomány szűrővizsgálata

57. § (1) A betegségek felkutatása, korai stádiumban való felismerése és gyógykezelése céljából a teljes személyi állományt és a 129. § (3) bekezdésében felsoroltakat évente szűrővizsgálatban kell részesíteni, amelyen a megjelenés kötelező.
(2) Azzal szemben, aki a szűrővizsgálatra a meghatározott helyen és időben ismételt felszólításra sem jelenik meg, az illetékes parancsnoknak fegyelmi felelősségrevonást kell alkalmazni.

58. § (1) A szűrővizsgálatok végrehajtását a szerv parancsnokával egyeztetett és általa jóváhagyott ütemterv alapján úgy kell megszervezni, hogy a szolgálati feladatok ellátásában fennakadást ne okozzon.
(2) Az ütemterv elkészítésénél figyelembe kell venni, hogy a beütemezett szűrővizsgálatokról esetleg távolmaradottak pótszűrésének elvégzésére kellő idő álljon rendelkezésre.
59. § (1) A szűrővizsgálatok során különös gondot és fokozott figyelmet kell fordítani a személyi állomány azon tagjainak vizsgálatára, akik:
a) szolgálati körülményeik, beosztásuk következtében az átlagosnál fokozottabb szellemi vagy fizikai igénybevételnek vannak kitéve;
b) olyan munkakört látnak el, amely fokozott egészségártalommal vagy annak veszélyével jár, illetőleg
c) 40 éven felüli életkorúak.
(2) Az (1) bekezdésben felsoroltak szűrővizsgálatát a szükséghez mérten évente több alkalommal is el kell végezni. 

33/1997. (V. 13) BM-IM-TNM együttes rendelete a fegyveres szervek hivatásos és szerződéses állományának egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassága, az ideiglenes szolgálat-, keresőképtelenség, illetve az állomány megváltozott egészségi állpotú tagjai egészségügyi felülvizsgálatának elbírálásáról és a belügyi egészségügyi intézmények igénybevételéről

3. § (1) A fegyveres szervek vezetői (parancsnokai) a Hszt. 67. § a) pontjában meghatározott kötelezettségeik teljesítése során:
a) biztosítják beosztottaik számára a szolgálatellátás és a munkavégzés során az egészséget nem veszélyeztető, biztonságos munkavégzés feltételeit;
b) gondoskodnak beosztottaik egészségvédelméről, annak javítása érdekében megkövetelik a kötelező jellegű orvosi, pszichikai, fizikai (erőnléti) vizsgálatokon, a kötelező védőoltásokon történő részvételt;
c) az állományilletékes parancsnokok az egészségügyi szolgálat bevonásával rendszeresen, de legalább kétévenként vezetői értekezleten átfogóan értékelik beosztottaik általános egészségügyi helyzetét.
4. § (1) A szolgálati követelmények megvalósítása érdekében a hivatásos állomány tagjai egészségi alkalmasságát, pszichikai, fizikai állapotát a szolgálati viszony létesítését megelőzően és a szolgálati viszony fennállása alatt rendszeresen vizsgálni és véleményezni kell.

									3.sz. Melléklet

		Az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1979. évi 690. sz. határozata 
		a rendőrségről szóló nyilatkozatról
(Kivonat)

(Elfogadva a Parlamenti Közgyűlés által 1979. május 8. napján)

A Közgyűlés

1. figyelembe véve, hogy az Emberi Jogok Európai Egyezményében és egyéb nemzeti és nemzetközi okmányokban garantált emberi jogok és alapvető szabadságok teljeskörű gyakorlásának szükséges alapját egy olyan békés társadalom megléte képezi, amely élvezi a rend és a közbiztonság előnyeit;

2. figyelembe véve, hogy e tekintetben a rendőrség létfontosságú szerepet tölt be minden tagországban, továbbá hogy gyakran kérik fel őket beavatkozásokra olyan körülmények között, amelyek veszélyesek tagjaikra nézve, valamint hogy feladataik teljesítése még nehezebbé válik, ha tagjaik magatartási szabályai nem fogalmaztatnak meg kellő pontossággal;

3. azon a véleményen lévén, hogy nem helyénvaló olyan egyének rendőrkénti foglalkoztatása, akik a rendőrségi erők tagjaként megsértették az emberi jogokat, vagy akik bármely olyan rendőrségi erő kötelékébe tartoztak, amelyet embertelen eljárások miatt feloszlattak;

4. azon a véleményen lévén, hogy az emberi jogok védelmének európai rendszerét jelentősen javítaná, ha olyan általánosan elfogadott szabályok léteznének a rendőrségi szakma etikájára vonatkozóan, amelyek figyelembe veszik az emberi jogok és alapvető szabadságok elveit;

5. figyelembe véve, hogy az a kívánatos, ha a rendőrtisztek az általuk szolgált közösség részéről aktív erkölcsi és fizikai támogatást élveznek;

6. figyelembe véve, hogy a rendőrtiszteknek a polgári alkalmazottakkal összevethető státust és jogokat kell élvezniük;

7. abban a hitben, hogy kívánatos lehet irányelvek lefektetése a rendőrtisztek viselkedésére vonatkozóan háború és egyéb szükséghelyzet esetén, illetve idegen hatalom általi megszállás esetében;

8. elfogadta a rendőrségre vonatkozó alábbi Nyilatkozatot, amely szerves része a jelen határozatnak;

9. utasítja a Parlamenti és Közönségkapcsolati Bizottságát, valamint a Jogi Bizottságot, továbbá az Európai Tanács Főtitkárát, hogy e Nyilatkozatnak biztosítsanak maximális nyilvánosságot.

Függelék 

Nyilatkozat a rendőrségről

A. Etika

1. A rendőrtisztnek teljesítenie kell a jog által ráruházott feladatokat polgártársainak és a közösségnek az erőszakos, rabló és egyéb, a jog által meghatározott káros cselekmények elleni védelmével.

2. A rendőrtisztnek becsületesen, pártatlanul és méltósággal kell cselekednie. Különösképpen tartózkodnia kell és határozottan elleneznie mindenféle korrupciós cselekményt.

3. A rögtönítélő bíráskodás, kínzás és az embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés bármely egyéb formáinak alkalmazása minden körülmények között tilos. A rendőrtiszt köteles megtagadni vagy figyelmen kívül hagyni az ilyen intézkedésekre vonatkozó bármely utasítást.

4. A rendőrtiszt köteles teljesíteni a szervezeti hierarchiában felette álló felettese által szabályszerűen kiadott utasításokat, de tartózkodnia kell bármely olyan utasítás végrehajtásáról, amelyről tudja vagy tudnia kellene, hogy az törvénytelen.

5. A rendőrtisztnek szembe kell szállnia a törvénysértésekkel. Ha azonnali vagy helyrehozhatatlan és súlyos kár keletkezik a törvénysértés megvalósításának megengedéséből, a legjobb tudása szerint azonnal cselekednie kell.

6. Ha nem áll fenn a veszélye az azonnali vagy helyrehozhatatlan és súlyos kárnak, törekednie kell a törvénysértés következményeinek vagy megismétlődésének elhárítására azzal, hogy jelenti az ügyet feletteseinek. Ha ez nem vezet kellő eredményre, jelentést tehet magasabb hatóság felé.

7. Nem alkalmazható büntető vagy egyéb fegyelmező intézkedés az olyan rendőrtiszttel szemben, aki törvénytelen utasítás végrehajtását tagadja meg.

8. A rendőrtisztnek nem szabad együttműködnie olyan személyek felkutatásában, letartóztatásában, őrzésében vagy szállításában, akiket nem jogsértő cselekmény végrehajtásával gyanúsítanak, hanem fajuk, vallásuk vagy politikai meggyőződésük miatt keresnek, tartóztatnak le vagy üldöznek.

9. A rendőrtiszt felelősséggel tartozik saját cselekményeiért és az általa utasításba adott cselekményekért, illetve mulasztásokért, amennyiben azok törvénytelenek. 

10. Az utasítási láncnak egyértelműnek és világosnak kell lennie. Lehetővé kell tenni, hogy mindig meg lehessen állapítani, melyik felettes a végső felelős egy rendőrtiszt cselekedeteiért vagy mulasztásaiért.

11. A törvényhozásnak tartalmaznia kell a rendőrségi cselekményekből eredő bármilyen kár vonatkozásában érvényesülő jogi garanciák és jóvátételek rendszerét.

12. Feladatai teljesítése során a rendőrtisztnek a jogszerű vagy megengedett cél eléréshez szükséges határozottságot kell tanúsítania, de sohasem alkalmazhat az ésszerűt meghaladó mértékű erőszakot.

13. A rendőrtiszteknek világos és pontos utasításokat kell kapniuk atekintetben, hogy milyen módon és milyen körülmények között használhatják fegyverüket.

14.  A rendőrtisztnek, aki orvosi segítségre szoruló személyt tart őrizetben, biztosítania kell az ilyen ellátást orvosi személyzet által, és amennyiben szükséges, intézkedéseket kell hoznia e személy életének és egészségének megóvása érdekében. Követnie kell az orvosok és egyéb egészségügyi dolgozók utasításait, amikor a fogvatartottat orvosi kezelés alá helyezik.

15. A rendőrtisztnek minden tudomására jutott bizalmas természetű ügyet titokban kell tartania, kivéve, ha kötelességének teljesítése vagy jogszabályi előírások mást követelnek meg.

16. Az ezen Nyilatkozat előírásait betartó rendőrtisztnek jogában áll élvezni az általa szolgált közösség aktív erkölcsi és fizikai támogatását.

B. Státus

1. A rendőri erők a jog által létrehozott közszolgálatok, melyek felelősséget viselnek a jog fenntartása és érvényre juttatása terén.

2. Bármely állampolgár, aki a vonatkozó feltételeknek megfelel, csatlakozhat a rendőri erőkhöz.

3. A rendőrtisztnek átfogó általános képzésben, szakmai és szolgálati kiképzésben kell részesülnie, továbbá megfelelő ismereteket kell kapnia a társadalmi problémákról, a demokratikus szabadságokról, az emberi jogokról és különösen az Emberi Jogok Európai Egyezményéről.

4. Azoknak a szakmai, pszichológiai és anyagi feltételeknek, melyek között a rendőrtisztnek kötelezettségeit teljesítenie kell, olyanoknak kell lenniük, amelyek védik a rendőrtiszt integritását, pártatlanságát és méltóságát.

5. A rendőrtiszt méltányos javadalmazásra jogosult, és figyelembe kell vennie az olyan speciális tényezőket, mint a nagyobb kockázat és felelősség, valamint a rendszertelenebb munkaidőbeosztás.

6. A rendőrtiszteknek szabad választási lehetőséget kell biztosítani szakmai szervezetek létrehozására, az azokhoz történő csatlakozás és bennük való aktív szerepvállalás tekintetében. Más szervezetekben is játszhatnak aktív szerepet. 

7. A rendőrségi szakmai szervezet, feltéve hogy az képviseleti elven nyugszik, jogosult, hogy:

- részt vegyen a rendőrtisztek szakmai státusát illető tárgyalásokon;
- kikérjék véleményét a rendőrségi egységek működését illetően;
- jogi eljárást kezdeményezzen rendőrtisztek meghatározott csoportja vagy egy bizonyos rendőrtiszt javára.

8. A rendőri szakmai szervezetben való tagság és az abban történő aktív szerepvállalás nem járhat hátránnyal egyetlen rendőrtiszt számára sem.

9. A rendőrtiszt az ellene indított fegyelmi vagy büntető eljárás esetén jogosult a meghallgatásra és ügyvéd általi védelemre. A döntést ésszerű határidőn belül kell meghozni. Úgyszintén lehetővé kell tenni számára, hogy igénybe vegye azon szakmai szervezet segítségét, amelyhez tartozik.

10. A rendőrtisztnek, aki ellen fegyelmi vagy büntetőjogi intézkedést foganatosítottak, joga van fellebbezni független és pártatlan testülethez vagy bírósághoz.

11. A rendőrtisztnek a bíróság vagy törvényszékek előtt ugyanolyan jogokkal kell rendelkeznie, mint amilyenekkel bármely más állampolgár rendelkezik.