OBH 4828/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindul:

	Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult Nagykovácsi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala és a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal eljárásait és határozatait, valamint az utóbbi ügyintézőjének magatartását sérelmezve.
	A vizsgálat az Alkotmányban garantált jogorvoslathoz és a jogbiztonsághoz való jog sérelmének gyanúja, valamint az emberi méltósághoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás: 

	A panaszos bejelentést tett a Nagykovácsi Polgármesteri Hivatalnál, hogy az Erkel utcában a betonút szélétől kb. 20 cm-re kerítésként vasoszlopokat betonoztak be a közterületen. E bejelentése mellett kérte a helyszíni szemlét és az építkezés azonnali leállítását. Ez iránti kérelmét írásban is eljuttatta a Hivatal részére.
	A Nagykovácsi Önkormányzat jegyzője - szám nélküli - határozatában elrendelte - határidő megjelölése nélkül -, hogy a kerítést építtető nagykovácsi lakos mutassa be az építési engedélyét, vagy ennek hiányában nyújtsa be a fennmaradási engedélyt. Ezen intézkedését azzal indokolta, hogy a panaszos bejelentése szerint azt építtető a kerítést közterületre emelte.
	A határozat ellen az építtető fellebbezéssel élt. A másodfokú hatóság az első fokú hatóság határozatát megsemmisítette és új eljárás lefolytatására kötelezte. A határozat indoklása kitért arra, hogy az első fokon hozott határozat nem felelt meg az eljárási szabályoknak. Ezt követően a jegyző kiadta a fennmaradási engedélyt. Panaszos e határozat ellen fellebbezést nyújtott be. Panaszos fellebbezésének a másodfokú hatóság helyt adott, a kifogásolt határozatot megsemmisítette, új eljárás lefolytatására utasította a jegyzőt a tényállás további tisztázása érdekében.
	A Nagykovácsi Önkormányzat jegyzője kötelezte az építtetőt 30 napon belül a szükséges vázrajz benyújtására, amely alapján ezt követően meghatározható, hogy a kerítés közterületen épült-e. A hatóság panaszost értesítette, hogy a határozat nem teljesítése miatt az építtetőt végrehajtási bírsággal sújtották. Nagykovácsi Önkormányzat jegyzője kötelezte az építtetőt, hogy a kerítést 60 napon belül bontsa le. A megállapított határidő be nem tartása esetén végrehajtási bírság kiszabását helyezte kilátásba. A jegyző határozata ellen az építtető fellebbezést nyújtott be. Másodfokon a fellebbezés elbírálásának fel felfüggesztését rendelték el, figyelemmel arra, hogy a terület rendezésére van szükség, melyet a helyi önkormányzatnak kell elvégezni.
	A kerítés lebontásában érdekelt lakók nyilatkozatban közölték az önkormányzat jegyzőjével, amennyiben a Polgármesteri Hivatal nem tudja biztosítani, hogy az építtető az általuk megjelölt időpontig a kerítést bontsa le, a lakók maguk fognak eziránt intézkedni.
	A fenti nyilatkozatra reagálva a Polgármesteri Hivatal építési főelőadója tájékoztatta a lakókat arról, hogy a sérelmezett ügy rendezése folyamatban van, valamint felhívta a figyelmüket arra is, hogy az önbíráskodást a törvény bünteti.
	Nagykovácsi Önkormányzat jegyzője megbízta a Szentendrei Építésziroda Kft-t a kerítés megépítésével érintett ingatlan és az azt körülvevő utcák rendezési tervének elkészítésével. Panaszos közben levélben ismételten sűrgette a bontási határozat meghozatalát, majd törvényességi kérelemmel fordul a Pest Megyei Főügyészséghez az engedély nélküli kerítés közterületen való megépítése miatt a hatóságok tevékenységének, döntéseinek kivizsgálása céljából.
	A Pest Megyei Főügyészség tájékoztatta a panaszost, hogy megállapította a jogszabálysértés hiányát, ezért a panaszos kérelmének teljesítésére nincs lehetőség. Ezen kívül tájékoztatta arról is, hogy az ÁRT-t felül kell vizsgálni, és az új szabály megtárgyalása és elfogadása a képviselő-testület feladata. Ennek megtörténte után bírálható el az építtető engedély nélkül épített kerítésének ügye is. A változtatások tervezete már elkészült, annak jóváhagyása, a képviselő-testület elé terjesztése folyamatos, elbírálása rövid időn belül megtörténik. Panaszos ismételten kérte a Pest Megyei Főügyészség vezetőjét a fent említett irat felülvizsgálatára, melyre vonatkozóan az előzők szerint tájékoztatták.
	Panaszos a jegyzőtől ismételten kérte a képviselő-testület eljárásának megsűrgetését, valamint a 3 éve húzódó eljárás lezárását. (A kerítést engedély nélkül építtető nagykovácsi lakos az önkormányzathoz fordult és kérte (eredménytelenül) az érintett terület megváltását!)
A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal

- a tényállás tisztázása céljából, az ügy érdemi rendezése érdekében visszavonta a korábbi   felfüggesztő határozatot,
- megsemmisítette a kerítés lebontásáról rendelkező határozatot,
- az első fokú építésügyi hatóságot 30 napon belül új eljárás lefolytatására szólította fel.
	A jegyző határozatában kötelezte az engedély nélküli építtetőt, hogy a kerítést a határozat kézhezvételétől számított 8 napon belül bontsa le, valamint felhívta a figyelmét arra, hogy a határidő be nem tartása végrehajtási bírság kiszabásával jár.
	A fenti határozat ellen az építtető fellebbezést nyújtott be. A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal a fellebbezését elutasította, és az első fokú határozatot helyben hagyta és határozatát azonnal végrehajthatóvá nyilvánította (bontás 8 napon belül).
	Panaszos ismételten több levelében kérte az eljárás befejezését, majd beadványában értesítette az országgyűlési biztost az engedély nélkül épített kerítés kapcsán kialakult helyzetről, valamint arról a magatartásról is, amit vele szemben az eljárás során tanúsítottak. Állítása szerint a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal hivatalos helyiségében az osztályvezető jelenlétében az ügyintéző az édesanyja emlékét gyalázva ordított vele, amikor számon kérte tőle az eljárás elhúzódását. Az eljárás elhúzódása, valamint az emberi méltóság megsértése miatt kérte az országgyűlési biztos vizsgálatát.
	Közben Nagykovácsi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala végrehajtási bírsággal sújtotta az engedély nélkül építtetőt, melyet a másodfokú hatóság helybenhagyott.
	Az elhúzódó eljárás, valamint a panaszost ért sértő kifejezések tisztázása érdekében megkerestem a Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy vizsgálja ki a másodfokú ügyintéző magatartását, valamint kértem az önkormányzat jegyzőjét, hogy tájékoztasson az eljárás jelenlegi állásáról.
	A vizsgálat ezen szakaszában panaszos tájékoztatott arról, hogy a mintegy öt éve indított ügyében az engedély nélkül épített kerítést az építtető 1997. június 24-én lebontotta. Ezen kívül említést tesz arról, hogy újabb engedély nélküli kerítés építés van folyamatban.
	A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője megkeresésemre tájékoztatást adott arról, hogy a panaszos és az ügyintéző közötti szóváltás nem úgy zajlott le, mint ahogy a panaszos állítja. A kérdéses napon a megbeszélés során többször is fel kellett szólítania a panaszost  korrekt hangvételre és a szélsőséges hangnem mellőzésére. Ez okból, valamint az ügyintéző betegségéből adódó rendkívül érzékeny lelkiállapota miatt fordulhatott elő azt, hogy elvesztette a türelmét és sértő szavakkal illette a panaszost. Ez a megjegyzés a vezető szerint nem azokat a szavakat tartalmazta, melyeket a panaszos állított. Az ügyintéző igazoló jelentést készített a panaszos által sérelmezett azon kijelentések körülményeiről, melyek az emberi méltósághoz való jogát sértették. Ezen iratban tagadja, hogy a kijelentések abban a formában hangzottak el, ahogy azt a panaszos állítja.
	A Közigazgatási Hivatal vezetője megkeresésemre tájékoztatott arról, hogy a fent említett ügyben a vizsgálatot lefolytatta,  és megállapította, hogy a panaszos által elmondottak nem teljes mértékben felelnek meg a valóságnak. A valószínűsíthető tényállásnak az ügyintéző által az igazoló jelentésben megfogalmazottak tekinthetők. A hivatalvezető szóbeli figyelmeztetésben részesítette az ügyintézőt.

Az ügy jogszabályi háttere

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

37. § (1) Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni.

43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási    szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást, ...

63. § (1) A fellebbezésnek a határozat végrehajtására halasztó hatálya van, kivéve, ha a közigazgatási szerv a határozat azonnali végrehajtását rendelte el.

(2) A határozat azonnali végrehajtását akkor lehet elrendelni, ha
a) életveszély miatt vagy a közbiztonság érdekében az szükséges, illetőleg az azonnali végrehajtás elmaradása jelentős vagy helyrehozhatatlan kárral járna,

2/1986. (II. 27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről

73. § (3) A kerítésnek teljes egészében a saját építési telken kell állnia.

253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről

44. § (3) A kerítésnek teljes egészében a saját telken kell állnia. 

Az érintett alkotmányos jogok

Az 1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.

77. § (2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek.

A vizsgálat megállapításai  

	A vizsgálat megállapította, hogy az engedély nélkül épített kerítés kapcsán az eljárás megindítása és befejezése, valamint a határozat végrehajtása között csaknem öt év telt el. Ez idő alatt hét első fokú és öt másodfokú határozat született. A közigazgatási szervek az eljárási határidőt minden esetben túllépték. A legkirívóbb esetben a határozatok meghozatala között eltelt idő több mint két év volt.
	A másodfokon elrendelt eljárás-felfüggesztést követő két évben a képviselő-testület az ügy megoldása érdekében nem tett érdemi lépéseket. Később a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal határozatában visszavonta a felfüggesztő határozatot, mivel megállapította, hogy az ügy érdemi rendezéséről a képviselő-testületnek nincs megfelelő információja, és a tényállás tisztázása céljából új eljárás lefolytatása szükséges.
	Az eljárás során hozott első határozatról megállapítást nyert, hogy mind alaki, mind tartalmi szempontból hiányos. A határozat nem tartalmazta sem az ügy számát, sem a kötelezettség teljesítésére megállapított határidőt.
	A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal az 1997. február 24-én kelt határozatában azonnal végrehajthatóvá nyilvánította határozatát, mely az engedély nélkül épített kerítés lebontásáról rendelkezett. Ennek ellenére a határozat nem teljesítése miatt első fokon csak 1997. április 30-án rendelkeztek a végrehajtási bírság kiszabásáról. Az eljárás további jogsértő elhúzódását eredményezte, hogy a kerítés lebontására csak 1997. június 24-én került sor. A vizsgálat megállapította, hogy az eljárási határidők sorozatos be nem tartása a  jogorvoslathoz való és a jogbiztonsághoz való alkotmányos jogokkal kapcsolatosan visszásságot okozott.
	Az országgyűlési biztos vizsgálata kiterjedt a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal ügyintézőjének az eljárás során a panaszossal szemben tanúsított magatartására is. Az iratokból kiderült, annak ellenére, hogy a panaszos és az ügyintéző különbözőképpen adta elő a történteket, - a hivatali ügyintéző részéről elhangzottak a panaszost érintő olyan kijelentések, melyek az emberi méltósághoz való jogát sértették, így ezzel összefüggésben az alkotmányos emberi joggal kapcsolatos visszásság keletkezett. Erre vonatkozóan az ügyintéző szóbeli figyelmeztetésben részesült. Az alkalmazott "szóbeli figyelmeztetés" külön elemzésétől eltekintek.
	A tényállás tisztázása során az iratokból kiderült, hogy panaszos az önkormányzathoz írt két levelében újabb kerítés építését sérelmezte, mellyel kapcsolatban további információ nem áll rendelkezésemre. Tájékoztatom panaszost, hogy az ezzel kapcsolatos közigazgatási jogorvoslati út igénybevételét követően, amennyiben alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem éri, ismételten panasszal fordulhat az országgyűlési biztoshoz.

Ajánlások

Az 1993. évi LIX. évi törvény 21. §-a alapján a következő ajánlással élek:

1. Felhívom Nagykovácsi Község Önkormányzat jegyzőjének figyelmét az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény ügyintézési határidőt, valamint a határozat alaki, tartalmi előírásait tartalmazó szabályainak fokozott betartására és arra, hogy ennek betartását követelje meg az általa vezetett hivatal munkatársaitól is.

2. Ugyancsak az eljárási szabályok megsértése miatt felhívom a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét az ügyintézési határidők betartására és annak fokozott ellenőrzésére.

3. Felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, legyen figyelemmel arra, hogy az ügyintézés során a hivatal köztisztviselői a megfelelő magatartást tanúsítsák, mindenkor elkerülve a vizsgálat során feltárt alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság bekövetkezését.

Kérem Nagykovácsi Község Önkormányzatának jegyzőjét, valamint a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az ajánlással kapcsolatos álláspontjáról és intézkedéséről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1998. november 18.

Dr. Polt Péter