OBH  4823/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy az önkormányzat nehéz helyzet ellenére nem részesíti ellátásban és a jövedelempótló támogatást is megvonták tőle.

Megállapított tényállás

Panaszos családját az önkormányzat 1997. október 31-ig rendszeres nevelési segélyben részesítette, majd 1997. november 1-től az új szabályozásnak megfelelően rendszeres gyermekvédelmi támogatást kaptak. Felesége 1994. augusztus 5-től 1998. augusztus 6-ig gyermeknevelési támogatásban részesült, majd a támogatás folyósítását a jogosultság feltételeinek hiányában megszüntette az önkormányzat. A szociális és családügyi miniszter kivételes méltányosságból újból megállapította az említett ellátást 2000. augusztus 6-ig. 

Panaszos 1996. január 8-tól június 3-ig jövedelempótló támogatásban részesült, majd három hónapra sikerült elhelyezkednie, ezért megszüntették az ellátás folyósítását. Kérelmére 1996. szeptember 10-én újból megállapította az önkormányzat a jövedelempótló támogatást, melynek éves felülvizsgálatáról 1997. március 11-én értesítették a panaszost  és határidő (1997. március 31.) megjelölésével felhívták a felülvizsgálathoz szükséges iratok benyújtására. Az ügyfél ezen kötelezettségének késedelmesen tett eleget (1997. április 17.), ezért az önkormányzat elrendelte a támogatás hat hónapos időtartamra történő szüneteltetését. Panaszos a szüneteltetést megállapító határozat ellen fellebbezett, melyet a képviselőtestület elutasított. 

Panaszos - állítása szerint - az önkormányzat ügyintézőjének helytelen eljárása miatt nem tett eleget adatszolgáltatási kötelezettségének. Felesége határidőben benyújtotta a szükséges iratokat, azonban az eljáró ügyintéző egy későbbi időpont megjelölésével visszaadta azokat és további papírok csatolására szólította fel az ügyfelet. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése alapján felkértem a város jegyzőjét, hogy a panasszal érintett ügyintéző eljárását vizsgálja meg. 

Az önkormányzat tájékoztatása szerint 1997. október 7-től ismét megállapították panaszos részére a jövedelempótló támogatást, melynek folyósítását 1997. december 31-től az együttműködési kötelezettség megszegése miatt szüneteltettek. Panaszos a folyósítás időtartamát 1998. április 16-án kimerítette, ezért az önkormányzat jövedelempótló támogatást megszüntető határozatot hozott. 

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

"25. § (1) A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására pénzbeli szociális ellátás nyújtható.
(2) E törvény alapján a jogosultat gyermeknevelési támogatás illeti meg (a továbbiakban: normatív pénzbeli ellátás).
(3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén – a szociális alapellátás keretében – a jogosult számára időskorúak járadékát, munkanélküliek jövedelempótló támogatását, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint (a továbbiakban együtt: szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások)."

"26. § A települési önkormányzat a rendeletében meghatározott módon és feltételek szerint a szociálisan rászorultak részére az e törvényben meghatározott pénzbeli ellátásokat kiegészítheti, valamint más pénzbeli támogatásokat is megállapíthat."

"33. § (1) A települési önkormányzat a megélhetése alapjául szolgáló jövedelem pótlására jövedelempótló támogatásban részesíti azt a munkanélkülit,
a) aki az Flt. alapján munkanélküli járadékban részesült, és a munkanélküli járadék folyósítása időtartamának lejártát követően az Flt. alapján más munkanélküli ellátásra nem jogosult, és keresetpótló juttatásban nem részesül,
b) akinek részére a munkanélküli járadék folyósítását keresőtevékenység folytatása miatt a folyósítási idő lejártát megelőzően szüntették meg, és a keresőtevékenységet követően az Flt. alapján munkanélküli ellátásra nem jogosult,
c) akinek a munkanélküli járadékra való jogosultsága az Flt. alapján támogatott képzés időtartama alatt szűnt meg, és a képzés megszűnését követően az Flt. alapján munkanélküli ellátásra nem szerzett jogosultságot,
feltéve, hogy családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át.
(2) A jövedelempótló támogatás iránti kérelem az (1) bekezdés a)–c) pontjában megjelölt jogosultsági feltétel keletkezése időpontjától számított 12 hónapon belül nyújtható be. E határidő elmulasztása jogvesztő.
(3) A jövedelempótló támogatás folyósításának időtartama 24 hónap, amelyet a jogosultság megállapításának napjától kell számolni. A jövedelempótló támogatás folyósításának időtartamába – az e törvényben foglalt kivétellel – nem számítható be
a) a korábbi jogosultság megszüntetését megelőző folyósítás időtartama;
b) a megállapított jogosultság fennállása alatt a folyósítás szüneteltetésének időtartama.
(4) A családi jövedelem számításánál a jövedelempótló támogatást igénylő munkanélküli részére az Flt. alapján korábban folyósított támogatásokat, valamint a jövedelempótló támogatást megelőző kereső tevékenység ellenértékét figyelmen kívül kell hagyni.
34. § (1) Nem állapítható meg jövedelempótló támogatás annak a munkanélkülinek, aki
a) rendszeres pénzellátásban részesül;
b) előzetes letartóztatásban van, illetve szabadságvesztés büntetését tölti;
c) fegyveres vagy fegyver nélküli katonai, illetve polgári szolgálatot (a továbbiakban: katonai szolgálat) teljesít;
d) az illetékes megyei (fővárosi) munkaügyi központtal (a továbbiakban: munkaügyi központ) az Flt. 25. §-ának (3) bekezdésében, az önkormányzattal pedig az e törvényben szabályozott együttműködést nem vállalja.
(2) Meg kell szüntetni a támogatás folyósítását, ha a munkanélküli
a) határozatlan idejű rendszeres pénzellátásban részesül;
b) a jövedelempótló támogatás folyósításának a 33. § (3) bekezdése szerinti időtartama lejárt;
c) az Flt. 58. §-a (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott keresőtevékenység időtartamával a munkanélküli járadék megállapítására szerez jogot;
d) jövedelempótló támogatásának folyósítása szünetel és a szünetelés időtartama meghaladja a (4) bekezdés szerinti időtartamot.
(3) Szünetel a munkanélküli jövedelempótló támogatás folyósítása, ha a munkanélküli
a) határozott idejű rendszeres pénzellátásban részesül;
b) katonai szolgálatot teljesít, illetve az (1) bekezdés b) pontja szerinti büntetését tölti;
c) oktatási intézmény nappali tagozatán tanulmányokat folytat, illetve keresetpótló juttatásban részesül;
d) keresőtevékenységet folytat, ide nem értve azt a nem rendszeres munkavégzéssel járó kereső tevékenységet, amelynek havi ellenértéke nem éri el a 36. § (1) bekezdés a) pontja szerinti összeghatár 50%-át;
e) családjában az egy főre jutó havi jövedelem a 33. § (1) bekezdése szerinti értékhatárt – figyelemmel a 25. § (4) bekezdésében foglaltakra is – meghaladja;
f) a 34/A. § szerinti együttműködést nem vállalónak minősül.
(4) A jövedelempótló támogatás folyósítása a (3) bekezdésben foglalt időtartamra, de legfeljebb 24 hónapra szüneteltethető. Ha a szünetelés oka megszűnik és a támogatásra való jogosultság feltételei fennállnak, a támogatást – figyelemmel a 33. § (2) bekezdésében foglaltakra is – tovább kell folyósítani.
34/A. § (1) Együttműködést nem vállalónak minősül az a munkanélküli, aki
a) az illetékes munkaügyi központtal nem működik együtt [Flt. 25. § (3) bekezdés];
b) az önkormányzat által felkínált megfelelő közhasznú munkát vagy az önkormányzat közreműködésével felajánlott egyéb megfelelő munkahelyet nem fogadja el, vagy e foglalkoztatást a munkáltató rendkívüli felmondással vagy a rendkívüli felmondásnak az Flt. 58. §-a (6) bekezdésének b) pontjában szabályozott módon szüntette meg;
c) a támogatás feltételeinek évenkénti felülvizsgálatakor az ellátást megállapító önkormányzattal neki felróható módon nem működik együtt.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjának alkalmazásában a munkahely akkor megfelelő, ha a felajánlott munkahely közhasznú munka
a) a munkanélküli szakképzettségének, illetve iskolai végzettségének, vagy annál eggyel alacsonyabb szintű végzettségnek, valamint az Flt. 25. §-a (2) bekezdésének b) és d) pontjában foglaltaknak megfelel;
b) esetén a várható kereset eléri az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét.
(3) Amennyiben a folyósítás szüneteltetésére az (1) bekezdésben foglalt ok miatt kerül sor, a támogatás szüneteltetésének időtartama 6 hónap. Ezen időszak mindaddig meghosszabbodik, amíg a munkanélküli együttműködést nem vállalónak minősül.
(4) A (3) bekezdés szerinti időtartamot a jövedelempótló támogatás folyósításának időtartamába be kell számítani.
(5) Ha a jövedelempótló támogatás folyósítása a 34. § (3) bekezdésének a)–e) pontja alapján szünetel, a munkanélküli nem minősíthető együttműködést nem vállalónak."

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

"18. § (3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel."

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"2. § (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) 

"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 70/E. § 

"(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

A szociális alapellátás körébe tartozó települési önkormányzati feladatok fontos részét képezi a szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátási kötelezettség. Panaszost és családját az önkormányzat 1996, illetve 1997 folyamán rendszeres nevelési segélyben, rendszeres gyermekvédelmi támogatásban, gyermeknevelési támogatásban és jövedelempótló támogatásban részesítette.  

Az Alkotmánybíróság  26/1993. (IV. 29.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (1) bekezdése szerint a szociális biztonsághoz való jognak – magában az Alkotmányban kiemelt – tartalmi eleme, alkotmányos követelménye, öregség, betegség stb. esetére a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogosultság biztosítása és garantálása. Ezt az ellátáshoz való jogot az állam a társadalombiztosítás és a szociális intézményrendszerek útján valósítja meg... Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdésének idézett rendelkezéséből tehát csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Az Alkotmány azonban e rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat már nem határozza meg.... az Alkotmány a szociális biztonsághoz való jog alatt az állampolgárok megélhetéséhez szükséges ellátási jogosultságát nevesíti, amely nem az életszínvonal megőrzésére vonatkozó jogosultságot, hanem – összefüggésben az Alkotmány 17. §-ával – a szociális ellátásra vonatkozó állami kötelezettséget emeli alkotmányos tétellé."

A szociális ellátórendszer kialakítása és működtetése tehát az állam feladata, erre vonatkozóan alkotmányos kötelezettség terheli. Azonban a szociális gondoskodás mértékét nem az Alkotmány, hanem a jogalkotó állapítja meg. A jogalkotónak szabadságában áll annak eldöntése, hogy milyen eszközökkel, milyen mértékű szolgáltatásokkal kívánja elérni társadalompolitikai céljait. Nem sérti a szociális biztonsághoz való jogot és nem vezethet alkotmányos visszássághoz önmagában az, hogy a kialakított ellátási rendszer milyen típusú támogatásokat tartalmaz és hol vonja meg az adható támogatások határát, amennyiben ez nem jelenti az ellátások egy minimális szint alá csökkenését. Panaszos esetén az iratokból megállapítható, hogy az önkormányzat lehetőségeihez képest támogatta a családot. 

A jövedelempótló támogatás éves felülvizsgálatáról szóló értesítés tartalmazta a határidőt, a benyújtandó igazolások felsorolását és a határidő be nem tartása esetére kilátásba helyezett jogkövetkezményt. Az önkormányzat tehát eleget tett a közigazgatási szerveknek a törvényben - az alapelvek között - előírt tájékoztatási kötelezettségének azzal, hogy felhívta az ügyfél figyelmét kötelességeire, különösen az eljárási cselekmények elmulasztásának következményére. A vizsgálatra felkért jegyző tájékoztatása szerint az ügyintéző megfelelő gondossággal járt el. 

A fentiekre tekintettel alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság hiányában ajánlástételi jogommal nem élek.

Budapest, 1998. november 24.

Dr. Polt Péter