OBH  4822/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy az önkormányzat nem részesíti támogatásban és kap segítséget lakásproblémája megoldásához. 

Megállapított tényállás

A vizsgálat során megkerestem az érintett önkormányzatot és tájékoztatást kértem panaszos ellátásával kapcsolatban. Az önkormányzat válasza szerint panaszos 1996 folyamán lakásfenntartási támogatásban és négy alkalommal átmeneti segélyben részesült, 1997 folyamán alanyi jogon közgyógyellátási igazolványt és két alkalommal átmeneti segélyt kapott, 1998-ban pedig mozgáskorlátozottak közlekedési támogatásában részesült. Felesége szintén rendelkezik közgyógyellátási igazolvánnyal, 1996-ban, 1997-ben és 1998-ban mozgáskorlátozottak közlekedési támogatásában részesült és idén egy alkalommal átmeneti segélyt kapott. 

Panaszos és súlyos mozgáskorlátozott felesége egy második emeleti bérlakásban élnek rokkantnyugdíjasként. Panaszos felesége 1989-ben ideiglenes lakáskiutalás után költözött jelenlegi lakásába, melyre 1990. január 5-én kötöttek lakásbérleti szerződést. Kérelmére az önkormányzat 1996-ban felajánlott neki egy földszinti, a jelenleginél kisebb alapterületű lakást, de ezt panaszos és felesége nem fogadta el. A vizsgálat idején az önkormányzat olyan lakást, melynél nem kell lépcsőt használni nem tudott felajánlani.   

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

"25. § (1) A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására pénzbeli szociális ellátás nyújtható.
...
(3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén – a szociális alapellátás keretében – a jogosult számára időskorúak járadékát, munkanélküliek jövedelempótló támogatását, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint (a továbbiakban együtt: szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások).
26. § A települési önkormányzat a rendeletében meghatározott módon és feltételek szerint a szociálisan rászorultak részére az e törvényben meghatározott pénzbeli ellátásokat kiegészítheti, valamint más pénzbeli támogatásokat is megállapíthat."

106/1988. (XII. 26.) MT rendelet a lakáscélú támogatásokról

"3/E. § (1) A súlyosan mozgássérült személy részére műszakilag akadálymentes lakás kialakításának többletköltségeire állami támogatás vehető igénybe.
(2) A támogatás akadálymentes új lakás építéséhez, vásárlásához legfeljebb 250 000 forint, meglévő lakáson végzett akadálymentesítéséhez legfeljebb 150 000 forint, ha az építtető vagy a vásárló a mozgássérült és legfeljebb 100 000 forint – új és meglévő lakásra egyaránt –, ha az építtető vagy vásárló által eltartott közeli hozzátartozó [Ptk. 685. § b) pontja] a mozgássérült.
(3) A támogatást a mozgássérült, vagy az elhelyezéséről gondoskodó közeli hozzátartozó igényelheti az olyan mozgásában maradandó egészségi okokból súlyosan korlátozott, munkaképességét legalább 67%-ban elvesztett személy után, akinek állapotában lényeges javulás nem várható és
a) a mozgásokban nem akadályozottak használatára tervezett és az érvényben lévő általános építési előírások szerint megépített lakóépületet, illetve az abban lévő lakást egyáltalában nem, vagy csak indokolatlanul nagy nehézségek árán tudná rendeltetésszerűen használni, és ezért
b) ahhoz, hogy az épületet, illetve lakását megfelelően használhassa, többletköltségek vállalásával kell azt akadálymentessé tenni.
(4) A támogatást a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetségének javaslata alapján folyósítja az erre felhatalmazott pénzintézet. Egy személyre tekintettel állami támogatás csak egy alkalommal vehető igénybe."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 70/E. § 

"(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

Alkotmány 13. § (1) 

"A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

Alkotmány 70/A. § (3)

"A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti."

A vizsgálat megállapításai

A szociális alapellátás körébe tartozó települési önkormányzati feladatok fontos részét képezi a szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátási kötelezettség, melynek keretében a jogosult számára időskorúak járadékát, munkanélküliek jövedelempótló támogatását, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat és átmeneti segélyt állapít meg az önkormányzat. 

Panaszost és feleségét az önkormányzat 1996, 1997 és 1998 folyamán több ízben átmeneti segélyben, közgyógyellátási igazolványban és lakásfenntartási támogatásban részesítette, ezen kívül a jegyző közlekedési támogatást állapított meg számukra.  

Az Alkotmánybíróság  26/1993. (IV. 29.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (1) bekezdése szerint a szociális biztonsághoz való jognak – magában az Alkotmányban kiemelt – tartalmi eleme, alkotmányos követelménye, öregség, betegség stb. esetére a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogosultság biztosítása és garantálása. Ezt az ellátáshoz való jogot az állam a társadalombiztosítás és a szociális intézményrendszerek útján valósítja meg... Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdésének idézett rendelkezéséből tehát csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Az Alkotmány azonban e rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat már nem határozza meg.... az Alkotmány a szociális biztonsághoz való jog alatt az állampolgárok megélhetéséhez szükséges ellátási jogosultságát nevesíti, amely nem az életszínvonal megőrzésére vonatkozó jogosultságot, hanem – összefüggésben az Alkotmány 17. §-ával – a szociális ellátásra vonatkozó állami kötelezettséget emeli alkotmányos tétellé."

A szociális ellátórendszer kialakítása és működtetése tehát az állam feladata, erre vonatkozóan alkotmányos kötelezettség terheli. Azonban a szociális gondoskodás mértékét nem az Alkotmány, hanem a jogalkotó állapítja meg. A jogalkotónak szabadságában áll annak eldöntése, hogy milyen eszközökkel, milyen mértékű szolgáltatásokkal kívánja elérni társadalompolitikai céljait. Nem sérti a szociális biztonsághoz való jogot és nem vezethet alkotmányos visszássághoz önmagában az, hogy a kialakított ellátási rendszer milyen típusú támogatásokat tartalmaz és hol vonja meg az adható támogatások határát, amennyiben ez nem jelenti az ellátások egy minimális szint alá csökkenését.

Panaszos esetén megállapítható, hogy az önkormányzat lehetőségeihez képest támogatta a családot, ezért a szociális biztonsághoz való joggal kapcsolatban visszásság nem keletkezett.

A tulajdonhoz való jog az Alkotmány 13. § (1) bekezdése értelmében – ahogy erre az Alkotmánybíróság 7/1991. (II. 28.) AB határozatában rámutatott (ABH 1991, 25.) – alapvető jog. Az alkotmányos tulajdonvédelem nem jelenti a lakástulajdon megszerzéséhez való jogot, azonban az esélyegyenlőség elvének megfelelően - mely általános állami célkitűzés - az államot a jogegyenlőség megvalósulását célzó, az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését lehetővé tevő intézkedések bevezetésére kötelezettség terheli. Ezen intézkedések tartalmát a hatáskörrel rendelkező állami szervek állapítják meg. A lakáscélú támogatásokról szóló 106/1988. (XII. 26.) MT rendelet szerint állami támogatás vehető igénybe a súlyosan mozgássérült személy részére műszakilag akadálymentes lakás kialakításának többletköltségeire. A jogalkotó tehát kialakított egy ellátási formát, mellyel a mozgáskorlátozott személyek lakhatásának megkönnyítését és esélyegyenlőségük megvalósítását szolgálja. A fentiekre tekintettel nem állapítható meg az esélyegyenlőség elvéből fakadó alkotmányos kötelességek teljesítésével kapcsolatban sem jogsérelem. 

Alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság hiányában ajánlástételi jogommal nem élek. 

Budapest, 1998. november 18.

Dr. Polt Péter