OBH 4800/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy:  Önkormányzati  tulajdonú  lakás bérleti
jogviszonyának folyatására jogosultság

Az eljárás megindulása:

A Budapest V. kerületi önkormányzat lakásügyi eljárásának vizsgálatát kérték a panaszosok, mert az önkormányzat a bérleti jogviszony folytatása iránti kérelmük ügyében nem intézkedett.

A jogbiztonság sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, melynek során felkértem az önkormányzat jegyzőjét, hogy saját jogkörében folytasson vizsgálatot, és a beszerzett dokumentumok alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás

A panaszosok 1966-tól - megszakítás nélkül - laknak mint családtagok a szüleik bérleményében. Édesanyjuk 1976-ban, édesapjuk pedig 1993-ban elhunyt. Ekkor a bérleti jogviszony folytatását kérték az önkormányzattól, de az a hozzájárulást megtagadta, mert a panaszosok hitelt érdemlő dokumentummal nem igazolták, hogy a lakás bérlői elhunytak, mert, - bár szüleik haláláról rendelkeztek halotti anyakönyvi kivonattal - azon nem az a név szerepelt, mint a lakás bérlőinek neve. A panaszosok számos közvetett bizonyítékkal rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy szüleik voltak a bérlők, és állításuk szerint csupán az önkormányzat lakásügyi nyilvántartásában szerepel tévesen az apa neve. Az 1905-ben született apa magánéletében nem a hivatalosan anyakönyvezett németes hangzású keresztnevét, hanem annak magyaros változatát használta, és - feltehetően - a lakásbérleti szerződést is "bemondásra" töltötték ki. Ezt támasztja alá az a körülmény is, hogy a lakásügyi nyilvántartásban nem szerepel semmilyen személyi adat a néven kívül.

Az önkormányzat hivatalos álláspontja szerint a lakásügyi eljárásban a kérelmező köteles a kérelmét alátámasztó dokumentumokat a kérelméhez csatolni, és annak hiányában hiánypótlásig az eljárást fel kell függeszteni. A panaszosoknak adott tájékoztatás szerint - mivel a lakásgazdálkodás nem hatósági tevékenység - e döntéssel szemben csak bírósághoz lehet keresettel fordulni. A kérelem teljesítésének feltételéül szabták, a halál tényének megállapításáról szóló bírósági végzés csatolását 

Az  alkalmazott jogszabályok:

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.)

3. § (1) A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. (3) E törvény alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet, vagy hatósági ellenőrzést végez.

16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be. (2) A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előírt mellékletet. Mellékletként az ügyféltől nem lehet olyan adat igazolását kérni, amelyet a közigazgatási szerv jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásának tartalmaznia kell [27. § (3) bek.]. (3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.

18. § (4) Az olyan ügyfél részére, aki ismeretlen helyen tartózkodik, vagy nem tud az ügyben önállóan eljárni – ha nincs törvényes képviselője vagy meghatalmazottja –, a gyámhatóság ügygondnokot rendel ki.

26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. (2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani. (3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény. (4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.

27. § (1) Az ügyfélnek joga van ahhoz, hogy az eljárás során írásban vagy szóban nyilatkozatot tegyen, vagy a nyilatkozattételt megtagadja. Ha az ügyfél nem nyilatkozik, vagy a kért adatot nem közli, a közigazgatási szerv a rendelkezésére álló adatok alapján dönt, vagy az eljárást megszünteti. Erre az ügyfelet figyelmeztetni kell. (2) A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány. (3) A közigazgatási szerv nem hívhatja fel az ügyfelet olyan adat közlésére, amelyet a közigazgatási szerv jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásának tartalmaznia kell. Ezt a szabályt kell alkalmazni a polgármester, a főpolgármester, a jegyző, a főjegyző, a polgármesteri hivatal köztisztviselőjének eljárásában a polgármesteri hivatalnál jogszabállyal rendszeresített nyilvántartások adatai tekintetében.

28. § (1) A közigazgatási szerv a tényállás megállapítása céljából az ügyfelet okirat vagy más irat bemutatására hívhatja fel, illetőleg ennek érdekében más szervet megkereshet (10. §). (2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, az aránytalanul nehezen beszerezhető irat helyett az ügyfél a bizonyítani kívánt tényről nyilatkozatot tehet.

29. § (1) Az ügyre vonatkozó tény tanúval is bizonyítható.

48. § (1) A közigazgatási szerv a határozatot név-, szám- vagy számítási hiba és más hasonló elírás esetén – a szükséghez képest az ügyfél meghallgatása után – kijavíthatja vagy kicserélheti. (2) A közigazgatási szerv hivatalból vagy az ügyfél kérelmére a határozatot kiegészítheti, ha az ügy érdeméhez tartozó kérdésben nem határozott. A kiegészítés a határozat egyéb rendelkezéseit nem érintheti. (3) A kijavítást és a kiegészítést az alaphatározat eredeti példányára és lehetőleg kiadmányaira is fel kell jegyezni, és az alaphatározatra előírt módon az ügyféllel közölni kell. (4) Nincs helye a határozat kiegészítésének, ha ez jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene.

49. § (2) A közigazgatási szerv által valamely tény vagy állapot igazolására kiállított okiratot, a tény vagy állapot más hasonló módon történő igazolását, valamint a hatósági nyilvántartásba történt bejegyzést határozatnak kell tekinteni. (3) A hatósági bizonyítvány és a hatósági igazolvány kiadásának megtagadásáról, valamint a hatósági nyilvántartásba való bejegyzés (módosítás, törlés) megtagadásáról a közigazgatási szerv határozatot hoz.

50. § (1) A közigazgatási szerv tény, állapot vagy egyéb adat igazolására hatósági bizonyítványt ad ki.

A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. tv.

32. § (2) Önkormányzati lakás esetén az, akit e törvény alapján a bérlő a bérbeadó hozzájárulása nélkül fogadhat be a lakásba, a lakásbérleti jog folytatására jogosult, ha a bérlő a lakásba befogadta és a bérlő halálakor életvitelszerűen a lakásban lakott.

A vizsgálat megállapításai:

A panaszosok kérelme megalapozott. Az  önkormányzat az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. (Áe.) szabályainak kizárólag azokat az előírásait vette figyelembe, melyek az ügyfelet kötelezik a dokumentumok beszerzésére. 

Mellőzte az Áe. 26. §-ának alkalmazását, mely szerint az ügyfél kérelmére bizonyítási eljárást köteles lefolytatni. Ennek során hivatalból más szerveket is megkereshet, nyilatkozatot kérhet, tanúkat hallgathat meg. Az a hivatkozás, hogy a Lakástörvény az önkormányzat lakásügyi hatósági jogosítványát megszüntette, nem lehet jogalapja, a korábbi jogszabályok szerint hatósági nyilvántartásnak minősülő nyilvántartásban - feltehetően tévesen - szereplő adat kijavítása megtagadásának.

Az a körülmény, hogy az önkormányzat nyilvántartásában a bérlő nevén kívül más, a személyének azonosítására alkalmas adat nincs feljegyezve, nem róható a panaszosok terhére. Az önkormányzat jogi csapdába ejtette a panaszost, mert nyilvántartásban nem szereplő személy halálának tényét kellene ahhoz igazolnia, hogy az önkormányzat elismerje a bérlő halálát, illetve indokolatlanul bírósági eljárás indítására kényszeríti.

A fentiek alapján megállapítottam hogy az önkormányzat jegyzőjének eljárása sértette az állampolgárok jogbiztonságát, és ezzel alkotmányos visszásságot okozott.

Ajánlás:

Az 1993. évi LIX. tv. 21. § alapján felhívom a Bp. V. kerületi Önkormányzat polgármesterét, hogy vizsgálja felül az önkormányzati bérlakás bérleti jogviszonyának folytatása iránti kérelem elbírálásának jogbiztonságot sértő végrehajtását - és kötelezze a jegyzőt, hogy hivatalból folytassa le a bérlő személyi azonosságának megállapítása iránti eljárást. Kérem, hogy álláspontjáról 30 napon belül Hivatalomat, és a Fővárosi Közigazgatási Hivatalt értesítse. 

Budapest, 1998. július 21.

Dr. Polt Péter