OBH 4601/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
R. Á. előzetes letartóztatott, a Szombathelyi Büntetésvégrehajtási Intézetből 1997. április 17-én, fogvatartási körülményei miatt panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Panaszában  kifogásolta az előző fogvatartási helyén - a Sárvári Rendőrkapitányság fogdájában - lévő körülményeket, a fekvőhely minőségét és méreteit, a bútorzat hiányát, 220 V-os áram hiányában a televízió használat korlátozottságát, a könyvtár hiányát, az ágynemű és a törölköző cseréjének a rendszertelenségét, az ivóvíz minőségét, a zárka szellőzését és a zuhanyozó állapotát. A szombathelyi börtönnel kapcsolatban sérelmezte, hogy a börtön könyvtárában nem található hatályos jogszabálygyüjtemény, a házirend szerint az intézet dolgozóit - így a könyvtárost is - nevelőnek kell szólítania, havonként csak 4000 Ft. értékben vásárolhat kiegészítő élelmiszereket a letéti pénzéből,  reggel öt órakor van ébresztő és utána az ajtó előtt jelenteni kell a zárkalétszámot az őrnek, az étkeztetés higiéniája nem megfelelő, szalvétát nem kapnak és az ételosztó nem használ kesztyűt. Hiányolta a sportolási lehetőséget és kevésnek tartotta a hetenként háromszori zuhanyozási lehetőséget. 
	A bejelentés alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendelt el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.)
Ártatlanság vélelme (Alk. 57. § (2) bek.)
Legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alk. 70/D. (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok: 
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
3. § (1) Senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg.
4. § (1) A büntetőeljárásban a személyi szabadságot és más állampolgári jogokat tiszteletben kell tartani, s azok csak az e törvényben meghatározott esetekben és módon korlátozhatók.
(2) A hatóságoknak az eljárás során biztosítaniuk kell az állampolgári jogokat korlátozó kényszerintézkedések törvényességét.
97. § (1) Az előzetes letartóztatottal szemben csak olyan korlátozásoknak van helye, amelyeket a büntetőeljárás feladatának megvalósítása, vagy a letartóztatást foganatosító intézet rendje szükségessé tesz. Az előzetesen letartóztatott eljárási jogainak gyakorlásában, így különösen a védekezésre való felkészülésben, nem korlátozható.

1979. évi 11. törvényerejű rendelet a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról
E törvényerejű rendelet célja az, hogy szabályozza a büntetések és intézkedések (Btk IV. fejezet) végrehajtását, meghatározza az elítéltek kötelezettségeit és jogait, előmozdítsa a büntetés és intézkedés céljának megvalósítását.
1. § (1) Büntetés és intézkedés csak a bíróság jogerős határozata alapján, jogszabályban meghatározott módon hajtható végre.
116. § (1) Az előzetes letartóztatást büntetés-végrehajtási intézetben a tárgyalás előkészítése során hozott határozatig az ügyész, ezt követően a bíróság rendelkezése alapján és annak megfelelően kell végrehajtani. Ha a bíróság úgy rendelkezik, a fiatalkorú előzetes letartóztatását javítóintézetben kell végrehajtani.
(6) Az előzetes letartóztatás végrehajtásának részletes szabályait valamennyi végrehajtó szervre irányadó, egységes elvek szerint kell megállapítani.
118. § (1) Az előzetesen letartóztatott
a) büntetőeljárási jogait gyakorolhatja,
b) a saját ruháját viselheti,
c) a letétben levő pénzéből meghatározott összeget a személyes szükségleteire fordíthat,
d) hozzátartozóival és – az ügyész, a vádirat benyújtása után a bíróság jóváhagyásával – más személyekkel levelezhet, legalább havonta egyszer fogadhat látogatót, és kaphat csomagot,
e) a büntetésvégrehajtási intézetben a rendelkezésre álló művelődési és sportolási lehetőségeket igénybe veheti,
f) anyagi és egészségügyi ellátásban részesül, gyógyszert térítés nélkül kap,
g) kérelmére részt vehet a termelőmunkában, amelyért díjazás illeti meg,
h) panasz, kérelem előterjesztésére jogosult,
i) kártérítésre (35. §) tarthat igényt,
j) jogosult a vallási vagy lelkiismereti meggyőződésének szabad megválasztására, annak kinyilvánítására és gyakorlására,
k) pihenésre, a rendszeresen végzett munka után fizetett szabadságra jogosult.
(2) Az előzetesen letartóztatott levelezési és látogató-fogadási joga – a védőjével való érintkezés kivételével –, valamint a csomagküldeményhez való joga a büntető eljárás eredményessége érdekében korlátozható.

6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól
A büntetések és intézkedések végrehajtásáról szóló, többször módosított 1979. évi 11. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: Bv. tvr.) 127. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – a legfőbb ügyésszel és az érdekelt miniszterekkel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásából a büntetés-végrehajtási szervezetre (a továbbiakban: bv. szervezet) háruló részletes feladatokat határozza meg.
(2) A bv. szervezet a szabadságvesztést és az előzetes letartóztatást – törvényben meghatározott szerv határozata, illetve rendelkezése alapján – büntetés-végrehajtási intézetekben, illetve a büntetés-végrehajtás egészségügyi intézeteiben (a továbbiakban: intézet) hajtja végre.
(3) A szabadságvesztésre ítélt (a továbbiakban: elítélt), az előzetesen letartóztatott (a továbbiakban együtt: fogvatartott) fegyelmi felelősségre vonására, a fogvatartással összefüggő kártérítésre, a fogvatartottak egészségügyi ellátására, a szabadságvesztés kezdő- és utolsó napjának a megállapítására, a külföldi fizetőeszköz letétezésére és felhasználására, valamint a fogvatartottak munkavédelmére vonatkozó rendelkezéseket külön jogszabályok tartalmazzák.
4. § (1) A fogvatartás rendjét és biztonságát a fogvatartott önkéntes jogkövetésre való ösztönzésével, a jogszabályoknak megfelelő őrzéssel, felügyelettel és ellenőrzéssel, a szükséges intézkedések megtételével, végső esetben kényszerítő eszköz alkalmazásával kell megvalósítani.
(2) Törvényben meghatározott kényszerítő eszközök szabályszerű alkalmazásán túl tilos minden olyan intézkedés és eljárás, amely a fogvatartott életét, testi épségét vagy egészségét sérti vagy veszélyezteti.
34. § (1) Az elítéltet megillető jogok gyakorlásának és a kötelességek teljesítésének rendjét házirendben kell szabályozni.
(2) A házirend tartalmazza különösen:
a) az elítéltek napirendjét;
b) az elítéltek intézeten belüli foglalkoztatására, mozgására, tartózkodására és a munkavégzés rendjére vonatkozó szabályokat;
c) a panaszok, kérelmek, bejelentések, illetve egyéb jogorvoslatok előterjesztésének a rendjét;
d) az elítélt viselkedési szabályait;
e) a látogatók fogadásának, valamint az intézet elhagyásának a szabályait;
f) a szükségleti cikkek vásárlásának idejét, módját;
g) az elítélt által küldött, vagy a részére érkezett levelek, csomagok kezelésére vonatkozó szabályokat;
h) az elítéltek tartózkodására és foglalkoztatására szolgáló helyiségek használatának rendjét;
i) az egyházi szertartások, a karitatív és a missziós rendezvények időrendjét;
j) a távbeszélő készülék használatának rendjét és feltételeit.
(3) A házirend megtartására, valamint megszegésének a következményeire az elítéltet figyelmeztetni kell.
(4) A házirendtől csak a parancsnok engedélyével lehet eltérni.
35. § (1) A napirendben kell meghatározni minden olyan tevékenységet, amely a bv. szerv napi folyamatos működését biztosítja, így különösen az ébresztő és a takarodó, a nyitás és zárás, a létszámellenőrzés, az étkezés, a szabad levegőn való tartózkodás, a munkavégzés, az oktatás, az orvosi rendelés, a szabadidő eltöltése és a jogorvoslatok előterjesztése idejét és helyét.
(2) A takarodó és az ébresztő között legalább nyolc óra folyamatos pihenőidőt kell biztosítani.
(3) Az étkezésre naponta háromszor, esetenként legalább húsz percet kell biztosítani.
135. § (1) Az intézetben az elítéltek elhelyezésére körletet, azon belül zárkákat és lakóhelyiségeket kell kialakítani.
(2) Zárka az elítéltek elhelyezésére szolgáló olyan helyiség, amelynek ajtaja, ablaka (a továbbiakban: nyílászárók) a külön rendelkezésekben meghatározott biztonsági követelményeknek megfelel. A zárkában folyó vízzel ellátott mosdót, illetve – az ön- és közveszélyes magatartást tanúsító elítéltek elhelyezésére kialakított zárka kivételével – elkülönített WC-t kell kialakítani.
136. § (1) A lakóhelyiség az elítéltek elhelyezésére szolgáló olyan lakhatásra alkalmas helyiség, amelynek nyílászáróinál a zárkára meghatározott biztonsági berendezés (felszerelés) mellőzhető.
(2) A lakóhelyiségeknél a tisztálkodáshoz szükséges folyó vizet, fürdőt, illetve WC-t körletenként is lehet biztosítani.
137. § (1) A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre legalább hat köbméter légtér, és férfi elítéltek esetén három négyzetméter, a fiatalkorúak, illetve a női elítéltek esetén három és fél négyzetméter mozgástér jusson.
(2) A mozgástér meghatározása szempontjából a zárka (lakóhelyiség) alapterületéből az azt csökkentő berendezési és felszerelési tárgyak által elfoglalt területet figyelmen kívül kell hagyni.
(3) Egyéni elhelyezés esetén a zárka (lakóhelyiség) alapterületének el kell érni a hat négyzetmétert.
147. § (1) Az elítélt részére az általuk végzett munka jellegének, az egészségi állapotuknak és az életkoruknak megfelelően kialakított normák alapján, legalább napi háromszori étkezést – ebből legalább egy alkalommal meleg ételt – kell biztosítani.
(3) Az élelmezési normákat a rendelet 7. számú melléklete tartalmazza.
150. § (1) Az elítéltek részére biztosítani kell a tisztálkodáshoz szükséges feltételeket, és meg kell követelni a személyi tisztasági előírások betartását.
151. § (1) Az elítéltek részére hetente legalább egy alkalommal meleg vízben fürdést (zuhanyozást) kell biztosítani, a szennyező munkaterületen dolgozóknak lehetővé kell tenni a naponkénti, munka utáni fürdést.
 (3) A férfi elítéltek részére a naponkénti borotválkozást lehetővé kell tenni.
(4) Az elítéltek a hajvágásra és hajápolásra havonta legalább egy alkalommal – térítésmentesen – fodrászt vehetnek igénybe.
152. § (1) Az intézetben gondoskodni kell
a) megfelelő minőségű és mennyiségű ivóvízről, valamint a vízellátással kapcsolatos közegészségügyi előírások megtartásáról;
b) a külön jogszabályban előírtak szerinti fűtésről;
c) a zárkák és egyéb helyiségek, a körletek, valamint a biztonsági szempontból kiemelt területek megfelelő világításáról;
d) az elítéltek által használt helyiségek megfelelő szellőztetéséről.
(2) A zárkában (lakóhelyiségben) az olvasásra alkalmas természetes fényt vagy mesterséges világítást kell biztosítani.
153. § (1) Az elítélt a munkadíjából és letéti pénzéből – a parancsnok által meghatározott időben és módon – szükségleti cikkeket, így különösen élelmiszert, dohányneműt, tisztálkodási és levelezésre szolgáló cikkeket vásárolhat.
154. § Az elítélt a szükségleti cikkek vásárlására meghatározott összegen felül – a letéti pénze terhére –, engedéllyel megvásárolhatja az intézetben magánál tartható tárgyakat, hozzátartozójának ajándékot vásárolhat, szabadulása előtt a polgári ruházatát kiegészítheti.
156. § (1) Az intézetnek az elítélt részére havonta legalább kétszeri vásárlásra kell lehetőséget biztosítania.
 (3) Az elítélt tényleges szükségletét meghaladó készletek felhalmozását meg kell előzni.
(4) Az elítélt a zárkában (lakóhelyiségben) a szükségleti cikkeket a tisztasági és a közegészségügyi előírások betartásával köteles tárolni.
233. § Az előzetes letartóztatás végrehajtására a rendelet szabadságvesztésre vonatkozó szabályait az e Fejezetben foglalt eltérésekkel megfelelően alkalmazni kell.
237. § (1) A büntetőeljárás szakaszától függően az ügyész, illetve a bíróság (a továbbiakban: a rendelkezési jogkör gyakorlója) dönt az előzetesen letartóztatott
a) intézetben történő elhelyezéséről;
b) az ugyanabban az eljárásban letartóztatottaktól való elkülönítéséről;
c) levelezése és látogatása ellenőrzéséről;
d) levelezésének, a látogató fogadásának és a csomagküldemény korlátozásáról;
239. § (1) Az előzetesen letartóztatottat zárkában kell elhelyezni.
(2) A zárkaajtók nyitva vagy zárva tartásáról a parancsnok a rendelkezési jogkör gyakorlójának az előírásait figyelembe véve, a fogvatartás biztonságára vonatkozó szabályok szerint határoz.
242. § (1) Az intézet a fogvatartás biztonsága és az intézet rendje védelme érdekében – a rendelkezési jogkör gyakorlója által hozott előírások végrehajtása mellett – ellenőrzi az előzetesen letartóztatott levelezését, csomagküldeményét és látogatását.
 (3) Az előzetesen letartóztatott – a védője kivételével – csak a rendelkezési jogkör gyakorlója által meghatározott személyekkel folytathat telefonbeszélgetést. A beszélgetés csak intézeti készüléken, a házirendben meghatározott időben, ellenőrzés mellett történhet.
253. § (1) Ha az előzetesen letartóztatott a munkáltatásban nem vesz részt, letéti pénzéből a mindenkori alapmunkadíjnak megfelelő összegért vásárolhat szükségleti cikkeket.
(2) A munkáltatásban részt vevő előzetesen letartóztatott szükségleti cikkeket a tartásra fordított költségekhez való hozzájárulás összegével csökkentett munkadíja 80 százalékának megfelelő összeg erejéig, de legalább a mindenkori alapmunkadíjnak megfelelő összegért vásárolhat.
263. § A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtására vonatkozó, jogszabály meghozatalát nem igénylő szabályokat az országos parancsnok intézkedésben határozza meg.
264. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 1996. október 1. napján lép hatályba.
(2) A rendeletnek az elítélt alapmunkadíjára vonatkozó 124. § (2) bekezdését 1997. január 1-jétől kell alkalmazni. Az alapmunkadíj legkisebb összegét a rendelet hatálybalépésétől kezdve, 1996. év végéig az országos parancsnok állapítja meg, amely havi háromezer forintnál nem lehet kevesebb.
7. számú melléklet a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelethez
Az elítéltek egy napra eső élelmezési normája
	 – Nem dolgozó elítélt részére	 9 200–10 000 Joule;
	 – könnyű testi munkát végző és a fiatalkorú elítélt részére	 13 400–15 000 Joule;
	 – nehéz testi munkát végző elítélt részére	 14 700–16 300 Joule;
	 – kórházi ápolás ideje alatt, amennyiben az orvos másként nem rendelkezik 12 600–13 400 Joule;
	 – orvosi javaslat alapján fogyasztó, illetve roboráló (erősítő) diéta esetén	3200–16 800 Joule.

19/1995. (XII. 13.) BM rendelet a rendőrségi fogdák rendjéről
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 101. §-a (1) bekezdésének c) pontjában, továbbá a büntetések és intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: bv. tvr.) 127. §-ában foglalt felhatalmazás alapján, az igazságügyminiszterrel és a legfőbb ügyésszel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában fogvatartott a bűnügyi, a közbiztonsági és az idegenrendészeti őrizetes, az előzetesen letartóztatott, valamint az elítélt, amennyiben számára a fogvatartás helyéül rendőrségi fogdát jelöltek ki.
(4) Az előzetesen letartóztatott jogait a bv. tvr. 118. §-a, a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény (a továbbiakban: Be.) 44. §-ának (6) bekezdése, a 97. §-a (2) bekezdésének b) pontja, kötelességeit a bv. tvr. 117. §-ának (1) bekezdése; az idegenrendészeti őrizetes jogait a külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: idegenrendészeti törvény), továbbá a végrehajtására kiadott 64/1994. (IV. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 50. §-ának (1) bekezdése, kötelességeit a Vhr. 50. §-ának (2) bekezdése tartalmazza.
2. § (1) A fogvatartott
a) büntetőeljárási jogait gyakorolhatja, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselőjével kapcsolatot tarthat,
b) letéti pénzét indokolt személyes szükségleteinek kielégítésére fordíthatja,
c) előzetesen letartóztatott hozzátartozójával és – az ügyész, a vádirat benyújtása után a bíróság jóváhagyásával – más személyekkel levelezhet, legalább havonta két alkalommal fogadhat látogatót, hetente két alkalommal kaphat csomagot,
d) idegenrendészeti őrizetes az (1) bekezdés c) pontja szerint kaphat csomagot, levelezése és látogató fogadási joga nem korlátozott,
e) jogosult vallási vagy lelkiismereti meggyőződésének szabad megválasztására, annak kinyilvánítására és gyakorlására,
f) anyagi és egészségügyi ellátásra, pihenésre jogosult, saját ruháját viselheti, gyógyszert térítés nélkül kap,
g) panasz, kérelem előterjesztésére jogosult, kártérítésre tarthat igényt.
(2) Az előzetesen letartóztatott levelezési és látogató fogadási joga – védőjével, továbbá a 3. § (4) bekezdésének b) pontjában felsorolt szervezetek képviselőivel való érintkezés kivételével –, valamint a csomagküldeményhez való joga a büntetőeljárás eredményessége érdekében korlátozható.
(3) Az előzetesen letartóztatott – az ügyész, a vádirat benyújtása után a bíróság engedélyével – felügyelettel meglátogathatja súlyosan beteg hozzátartozóját, és részt vehet hozzátartozója temetésén.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott jogok – a fogvatartás időtartamára figyelemmel – a d) pont kivételével a bűnügyi őrizetest, a b), c), d) pontok kivételével a közbiztonsági őrizetest is megilletik.
(5) A fogvatartott köteles:
a) a fogda rendjét megtartani, a kapott utasításokat teljesíteni,
b) a fogda helyiségeinek tisztán tartásában díjazás nélkül közreműködni,
c) a szükséges orvosi vizsgálatnak és gyógykezelésnek magát alávetni, ruházatának átvizsgálását és a birtokában nem tartható tárgyak elvételét tűrni,
d) az okozott kárt megtéríteni.
3. § (1) A fogvatartott jogosult a 14. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő elhelyezésre, a folyamatos melegvíz-ellátásra, naponta zuhanyozásra, havonta egy alkalommal saját költségén a fogvatartásért felelős által biztosított fodrász igénybevételére, naponta legalább egy óra időtartamban – ellenőrzés mellett – a szabad levegőn való tartózkodásra.
(2) A fogvatartott jogosult alap- és szakorvosi ellátásra, terhesgondozásra, illetve – törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén – terhességének megszakítására, valamint kórházi kezelésre. Az ellátás igénybevételének feltételeit a fogvatartásért felelős biztosítja.
(3) Vallás gyakorlását a fogvatartott, valamint az egyház (felekezet) erre felhatalmazással rendelkező képviselője kezdeményezheti.
(4) A fogvatartott biztonsági felügyelet mellett, ellenőrzés nélkül tarthat kapcsolatot
a) a védőjével, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselőjével,
b) az ENSZ Emberi Jogok Bizottságával, az Emberi Jogok Európai Bizottságával és Bíróságával, a kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmód megelőzésére alakult Bizottság tagjaival, továbbá a magyar jogszabályok által az emberi, állampolgári jogok védelmére feljogosított szervezet tagjaival.
(5) A fogvatartott biztonsági felügyelet mellett, a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv képviselőjével történt előzetes egyeztetés szerinti időpontban, ellenőrzés nélkül tarthat kapcsolatot
b) vallásgyakorlás céljából az egyház (felekezet) képviselőjével,
c) fiatalkorú fogvatartott a kirendelt pártfogójával.
(6) A (4) bekezdésben meghatározott kapcsolattartás gyakorisága nem korlátozható.
(7) A fogvatartott és hozzátartozója, valamint a (4) bekezdésben nem szereplő más személyek közötti kapcsolattartásra (látogató fogadása) előzetes egyeztetés szerinti időpontban, a rendőrség épületében, ellenőrzés és felügyelet mellett havonta két alkalommal, az idegenrendészeti őrizetes esetén ilyen korlátozás nélkül, alkalmanként 30 perc időtartamban kerülhet sor.
(8) A fogvatartott egy időben csak egy, ha az őrzés biztonságát, a fogda rendjét nem veszélyezteti, a fogvatartásért felelős engedélyével több látogatót fogadhat.
4. § Panaszt és kérelmet a fogvatartott naponta terjeszthet elő. A beadványok elkészítésének, illetőleg az elbírálásukra jogosult szervekhez való eljuttatásuk feltételeiről a fogvatartásért felelősnek kell gondoskodnia.
6. § (1) A fogvatartott levelezése a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv képviselője által ellenőrizhető, ha az eljárás adatai az Rtv. 18. §-ának (3) bekezdésében meghatározott érdekek sérelmét valószínűsítik. Az ellenőrzés tényét a fogvatartottal közölni kell.
(2) A fogvatartottnak a védőjéhez, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselőjéhez, a hatóságokhoz és az emberi jogok védelmét ellátó szervezetekhez küldött levelei nem ellenőrizhetők.
(3) Amennyiben az ellenőrzött levél tartalma az (1) bekezdés első mondatában hivatkozott valamely érdeket sért, a levél nem továbbítható.
(4) Haladéktalanul továbbítani kell
a) a 3. § (4) bekezdésében meghatározott címzett részére szóló levelet,
b) a fogvatartással kapcsolatos panaszt tartalmazó, a fogvatartás ellenőrzésére jogosult rendőri, ügyészi, bírói vagy más illetékes szervhez intézett levelet.
(5) A fogvatartott távbeszélő használatára a fogvatartást végrehajtó szerv lehetőségei szerint jogosult. A távbeszélő ellenőrzés mellett használható, az ellenőrzés tényéről a fogvatartottat tájékoztatni kell.
7. § (1) A fogvatartott jogosult hetente egy munkanapon és egy munkaszüneti vagy pihenőnapon csomag fogadására.
(2) Csomagban továbbítható a fogvatartott részére
a) olyan, szobahőmérsékleten nem romlandó, kereskedelemben forgalmazott, alkoholt vagy egyéb kábító hatású szert nem tartalmazó élelmiszer, amelynek csomagolása személyi sérülés okozására nem alkalmas, és a csomag súlya a 3 kg-ot nem haladhatja meg,
9. § (1) A fogvatartott letéti pénzéből [16. § (2) bek.] a személyi szükségleteinek kielégítésére szolgáló vásárlásokat elsősorban hozzátartozója, védője, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselője útján kell biztosítani.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő lehetőségek hiányában a vásárlást, a fogvatartott írásos kérelme alapján a fogvatartásért felelős megbízottja végzi a befogadást követő, továbbá hetente egy, a fogvatartásért felelős által meghatározott napon. A vásárlást igazoló, a fogvatartott által aláírt számlát letétként kell kezelni.
14. § (1) A fogda a fogvatartottak elhelyezésére, biztonságos őrzésére szolgáló, huzamos emberi tartózkodásra alkalmas épület vagy épületrész. A zárkákban fogvatartottanként legalább 10 m3 légteret és lehetőleg 4 m2 mozgásteret kell biztosítani.
(2) A fogda egyes helyiségeinek hőmérsékletét, megvilágítási értékeit az Országos Építésügyi Szabályzat és a hatósági előírások határozzák meg. A megvilágítási értékeket elsősorban természetes fény útján kell biztosítani.
(3) A fogda szünetmentes áramellátását biztosítani kell.
(4) Természetes szellőzést kell biztosítani a fogvatartott befogadására és a fogdaszemélyzet elhelyezésére szolgáló helyiségekben, a zárkákban, az orvosi szobában, a látogatók fogadására szolgáló helyiségekben, a többcélú helyiségekben, az élelmezési ellátó helyiségekben.
(5) Természetes szellőzés hiányában mesterséges szellőztetést kell biztosítani a fogda egyéb helyiségeiben.
25. § (1) A fogvatartott megfelelő élelmezéséről, a közegészségügyi feltételek biztosításáról a fogvatartásért felelős gondoskodik.
(2) A fogvatartottak részére napi háromszori, és amennyiben azt igénylik, vallásuk előírásainak megfelelő étkezést kell biztosítani, melynek Joule értéke legalább 10 900, fiatalkorúak esetében 15 000. Naponta két esetben meleg ételt, orvosi javaslatra diétás élelmezést, terhes nő részére a terhesség 20. hetétől naponta 0,5 liter tejet kell biztosítani.
 (5) A fogvatartottak étkezése a zárkákban történik. Az étel kiosztását, a csomagban küldött vagy vásárolt élelmiszerek átadását csak megfelelő egészségügyi engedéllyel rendelkező közalkalmazott végezheti, a fogdaőri szolgálat biztosítása mellett.
26. § (1) A fogvatartásért felelős a rendőri szerv költségére a fogvatartott részére személyi felszerelésként műanyag étkészletet, ivópoharat, paplanhuzatot, lepedőt, takarót és laticel derékaljat biztosít.
(2) Amennyiben a fogvatartott azzal nem rendelkezik, számára két törülközőt, hálóinget, 1 pár papucsot, pótruházatot, mosdószappant, egészségügyi papírt, vattát vagy tampont, fogkefét, fogkrémet, félpengés borotvát, borotvahabot kell biztosítani.
(3) A fogvatartásért felelős a rendőri szerv költségére gondoskodik a személyi felszerelésként kiadott paplanhuzat, lepedő, hálóing és törülközők hetenkénti cseréjéről.

Megállapított tényállás:
	A bejelentésben foglaltak helyszíni ellenőrzésére az állampolgári jogok országgyűlési biztosa megbízása alapján 1997. június 11-én dr. Dunay György igazságügyi orvosszakértő és Merczel Miklós építész szakértő bevonásával vizsgálatot tartottunk a Vas megyei Börtön és Fogház előzetes letartóztatási részlegében, illetve a Sárvári Rendőrkapitányság fogdájában. A szakértők mindkét helyszínen elvégezték a beadványban leírt körülmények ellenőrzését és részt vettek a panaszos meghallgatásában.
	A Vas megyei büntetésvégrehajtási intézetben  az előzetes letartóztatottak ugyanolyan zárkában vannak, mint az elítéltek, ugyanis a zsúfoltság miatt nem biztosítható más elhelyezés. Biztonsági okok miatt a körletben nincs nyitott zárka. A fogvatartottak naponta kérhetnek melegvizet, ezt műanyag csajkákban adják. Heti három alkalommal biztosított a fürdés, a jövőben tervezik ennek kötelezővé tételét, bár ez a fogvatartottak egy részének nemtetszését váltotta ki. A mosoda heti két alakalommal üzemel, az ágyneműt két hetente, a ruhákat hetente mossák. Az előzetesek ruhájuk mosatásáról maguk kötelesek gondoskodni. Heti négy alkalommal jön orvos az intézetbe. A börtönnek nincs saját pszichiátere, de gyakran szükség van rá, ilyenkor kiviszik a fogvatartottat a helyi pszichiátriára. A sportolási lehetőség szegényes: havi egy alkalommal biztosított a ping-pongozás. 
	A panaszos Szombathelyre helyezése után megkereste a Népjóléti Minisztériumot azzal, hogy skorbutja van az egyoldalú és vitaminszegény táplálkozás miatt. Panaszát kivizsgálták és megállapították, hogy teljesen egészséges. Az anyagában található iratok szerint a börtönben panaszt tett 1997. április 18-án, 22-én, május 19-én, a panaszok tartalma ugyanaz, mint az OBH-hoz intézett levelében.
	A panaszos, személyes meghallgatása során elmondta, hogy az OBH-hoz intézett beadványában foglaltakat továbbra is fenntartja. A panaszában írtakkal kapcsolatban elmondta, hogy időközben rendelkezésére bocsátották a Bv. jogszabályt. A nevelő megszólítást továbbra is megalázónak tartja. Nincs ideje reggelizni, ugyanis 8 órakor osztják a reggelit, és 8 óra után 5 perccel kezdődik a napi séta. A táplálék véleménye szerint nem tartalmaz elég vitamint, éppen ezért sérelmesnek tartja a 6/1996 sz. IM rendelet 153. §-ában meghatározott maximális kiétkeztetési összeget. Véleménye szerint, ha ő megteheti, akkor miért ne költhetne többet az előírtnál, hogy pótolja a táplálék hiányosságait. Tulajdonképpen a Bv-ben lévő viszonyokkal elégedett, elsősorban a Sárvári fogdában tapasztalt körülményeket tartja sérelmesnek. A személyes meghallgatás során a beadvány tartalmát új információkkal nem tudta kiegészíteni.
	A Sárvári Rendőrkapitányság fogdájának ellenőrzése során tapasztalt körülmények jelentős részben megegyeztek a panaszban előadottakkal. A kétszemélyes zárkák alapterülete kb. 10 m2 , mindegyikben biztosított a rendeletben előírt fejenkénti 4 m2 mozgástér. A fogda zuhanyozója leromlott állapotú: beázik, a fal gombásodik, mállik a vakolat. 
A fogda valamennyi részlege - beleértve a zárkák felszerelését és a fekvőhelyek méretét is (75x190 cm) - az 1988-ban kiadott fogdaépítési szabályzat előírásainak megfelelő.
	A fogda megtekintése alkalmával a bizottság ellenőrizte a panaszosra vonatkozó iratokat is. A panaszos 1997. március 3-ától április 14-éig tartózkodott a fogdában, ezidő alatt össszesen 7 kérelemmel fordult a fogdaparancsnokhoz. Kérelmei a következőket tartalmazták: - fikuszt kért a zárkájába; kimenő leveleiről fénymásolat készítését kérte; a maga számára külön fodrász behozatalát kérte, aki hozzon magával nyírógépet is; pedikűrös rendelkezésre bocsátást kérte; két alkalommal kért orvosi vizsgálatot; panaszt tett amiatt, hogy két egymást követő napon paradicsomos káposzta volt vacsorára, illetve másnap ebédre. Ez utóbbi panaszát kivizsgálták és intézkedéseket tettek annak érdekében, hogy máskor ne fordulhasson elő. A fogvatartottak ellátása vendéglőből történik, az ételosztást szerződéses polgári alkalmazottak végzik. 
	Az orvosszakértő által készített szakvélemény szerint "a panaszos által tett kifogások orvosi szempontból ugyan tartalmaznak részigazságokat, de egészükben megalapozatlanok. A kifogásolt körülmények miatt egészségkárosodás bekövetkezése kizárható." A szakértő jogszabályi előírásoktól való eltérést nem tapasztalt.
	Az építész-szakértő szakvéleményében megállapította, hogy a sárvári fogdában és a Vas megyei BV. intézetben egyaránt tapasztalhatók a szűk pénzügyi keretekre visszavezethető karbantartási elégtelenségek. A sárvári fogdában a panaszos kifogásaival megegyezően megállapította, hogy az épület falai nedvesek, a zárkák közvetlen, természetes bevilágítást és szellőzést csak a biztonsági oldalfolyosón keresztül kapnak. A problémát csak az épület teljes átalakításával lehetne megoldani. A szakvélemény szerint a fogdában lévő zárkák a huzamos tartózkodásra szolgáló helyiségekre vonatkozó előírásokat nem elégítik ki, ezért célszerű lenne a fogvatartás rendjét (pl. max. 48 órás fogdai elzárás után BV-hez áthelyezés) felülvizsgálni. A Vas megyei börtön előzetes körletében, az 5 állásos zuhanyozóban nincs WC. A hiányosságok ellenére mindkét intézmény megfelel a vonatkozó építészeti előírásoknak.
	A helyszínek megtekintése, a panaszos meghallgatása és a szakértői vélemények alapján nem volt megállapítható olyan, elhelyezési körülményekkel kapcsolatos probléma vagy hiányosság, amely a panaszosnak a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogát sértette volna. A fogvatartást végrehajtó szervek a panaszos kérelmeire minden esetben reagáltak, a jogszabályok vagy a házirend alapján teljesíthető kérelmeket teljesítették. Ezekben az ügyekben alkotmányos visszásság nem volt megállapítható.
	A panaszos a vizsgálat időszakában további három levelet intézett az országyűlési biztoshoz, egyet pedig az Európa Tanács Információs és Dokumentációs Központjához. A levelekben korábbi panaszának egyes elemeit részletezte, illetve  áttért olyan kérdésekre, amelyek személy szerint őt is érintik, de ténylegesen minden előzetes letartóztatottra vonatkoznak. Kifogásolta, hogy az előzetes letartóztatottak helyzetére vonatkozóan indokolatlan eltérések vannak a fogvatartás szabályai között a rendőrségi fogdákban és a büntetésvégrehajtási intézetekben. Ugyancsak sérelmesnek tartotta, hogy a büntetésvégrehajtási intézetben fovatartott előzetes letartóztatottakra ugyanazok a magatartási szabályok vonatkoznak, mint az elitéltekre, amely véleménye szerint sérti az ártatlanság vélelmét.
	31/1997. (V. 16.) AB határozat szerint a büntetőjogi büntetés lényegét tekintve jogkorlátozás, a fő- és mellékbüntetések többsége alapjogot vagy alkotmányosan védett jogot és értéket érint [v.ö. 11/1992. (III. 5.) AB hat. (ABH 1992, 77., 85.)]. Az állam büntető hatalma legmarkánsabban a büntetés végrehajtásának menetében nyilvánul meg, ott válik valóságosan érzékelhetővé. A megbüntetés jogalapját a büntetőeljárásban megszülető jogerős bírósági határozat tartalmazza, a megbüntetés tényleges jogelvonó, jogkorlátozó hatása a büntetés-végrehajtásban érvényesül. 
	A büntetőeljárás alapelveire és az Alkotmánybíróság határozatára tekintettel az előzetes letartóztatás célja nem a fogvatartott megbüntetése vagy átnevelése. Nem alkalmazhatók vele szemben olyan hátrányok, amelyek nincsenek közvetlen kapcsolatban az előzetes letartóztatás konkrét okaival. Mindezek alapján - elhelyezéstől függetlenül - a rendőrségi fogdában és a büntetésvégrehajtási intézetben is a fogvatartottakkal szemben csak azonos mértékű és célhozkötött korlátozások állapíthatók meg, amelyeket a rendelkezési jog gyakorlója határoz meg. 
	A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII.12.) IM rendelet az elitéltek fogvatartásáról rendelkezik, de ezeket a szabályokat az előzetes letartóztatottakra is kiterjeszti. A csak az előzetes letartóztatottakra vonatkozó speciális szabályok többsége a folyamatban lévő büntetőeljárás érdekében alkalmazott további korlátozás. Ebből következően az előzetes letartóztatott, büntetésvégrehajtási intézetben történő fogvatartása idején - hónapokig vagy még hosszabb ideig - lényegében egy bírósági itélet nélküli börtönbüntetést tölt. Az elitéltekre előírt magatartási szabályok és a büntetésvégrehajtási intézmények házirendje természetesen nincs összhangban az ártatlanság vélelmével, ezért szükséges lenne, hogy az előzetes letartóztatottakra a jogalkotó - mindezek figyelembevételével - önálló rendelkezéseket dolgozzon ki és ebben meghatározza az alacsonyabb szintű rendelkezésekkel szemben támasztott igényeket is. Megállapítható, hogy az elitéltekre vonatkozó szabályok általánosított alkalmazása az előzetes letartóztatottakra, sérti az ártatlanság vélelmének alkotmányos alapelvét. 
	A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet 116. § (6) bekezdése szerint az előzetes letartóztatás végrehajtásának részletes szabályait valamennyi végrehajtó szervre irányadó, egységes elvek szerint kell megállapítani. Az egységes elvek alkalmazásának jogszabályi meghatározása úgy értelmezhető, hogy a különböző jellegű intézményekben fogvatartott előzetes letartóztatottakra egyforma fogvatartási előírásokat kell alkalmazni, beleértve az őket megillető jogosultságokat és az életmódjukkal, napirendjükkel, viselkedési szabályaikkal összefüggő - jogszabályban vagy házirendben szabályozott - kötöttségeket is. Az előzőekben már érintett okok miatt, az idézett 6/1996. (VII.12.) IM rendelet és a rendőrségi fogdák rendjéről szóló 19/1995. (XII.13.) BM rendelet eltérően szabályoznak egyes kérdéseket az előzetes letartóztatottakra vonatkozóan. Eltérések vannak többek között a férőhely, a letéti pénzből való felhasználás, a csomagküldés, a tisztálkodás (zuhanyozás), az élelmezési norma tekintetében. Mivel az előzetes letartóztatott eljárásjogi helyzete nem változik attól, hogy milyen intézményben tartják fogva és a különbségtétel ellentétes a hatályos magasabb rendű jogi normával is, ezért az eltérő jogi rendelkezések sértik a jogállamiság és jogbiztonság alkotmányos alapelvét. 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. § alapján ajánlom az igazságügyminiszternek, hogy
- a megállapított alkotmányos visszásságok megszüntetése érdekében tekintse át az előzetes letartóztatottakra vonatkozó jogszabályokat és kezdeményezze az állampolgári jogokkal, a büntetőeljárás alatt állókra vonatkozó nemzetközi jogi normákkal és eljárásjogi helyzetükkel összhangban álló, önálló jogszabály kiadását, illetve a 6/1996. (VII.12.) IM rendelet ennek megfelelő módosítását,
- kezdeményezze, hogy a Büntetésvégrehajtás Országos Parancsnoka állapítsa meg az előzetes letartóztatottakkal való bánásmód egységes és az elitéltekkel való bánásmódtól - a fenti alapelveknek megfelelően - elkülönült, részletes szabályait.

Budapest, 1997. augusztus

Gönczöl Katalin