OBH 4424/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	A Népszabadságban 1997. április 18.-án " Kikapcsolták a gázt százegy hatvani lakásban "címmel közöltek cikket. A tájékoztatás szerint a Tiszántúli Gázszolgáltató Rt. a lakók tartozása miatt leállította a gázszolgáltatást.
	A  jogbiztonság és a tulajdonjog alkotmányos elvével összefüggésben hivatalból vizsgálatot rendeltem el.

A vizsgálat során megállapított tényállás

	Megkeresésemre az ipari, kereskedelmi és idegenforgalmi miniszter azt a tájékoztatást adta, hogy a hőközpontot nem a Tiszántúli Gázszolgáltató Rt. zárta el. Mivel továbbra sem tisztázódott, hogy ki  okozta a hőszolgáltatás szüneteltetését, részletes tájékoztatást kértem a Magyar Energia Hivatal Fogyasztóvédelmi és Energiagazdálkodási Osztályától. Nyilatkozatuk szerint a hőközpontot a közös képviselő záratta le a kazán kezelőjével, mivel a lakók nem fizették meg a közös költséget.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről

201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért – ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik – ellenszolgáltatás jár.
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

1994. évi XLI. törvény
a gázszolgáltatásról,

Közüzemi szerződés
21. § (1) A gáz szolgáltatására a gázszolgáltatót a 20. § (2) bekezdésében foglalt esetekben általános közüzemi szerződéskötési kötelezettség terheli. A közüzemi szerződés részletes tartalmi előírásait a Kormány rendeletben határozza meg.
(2) Az általános közüzemi szerződés alapján a gázszolgáltató köteles a meghatározott időtől kezdődően folyamatosan gázt szolgáltatni, a fogyasztó pedig ennek ellenértékét rendszeresen megfizetni.
(3) Az általános közüzemi szerződéskötési kötelezettség körébe nem tartozó fogyasztókkal a gázszolgáltató a polgári jog szabályai szerint egyedi közüzemi szerződést köt.
(4) Ha a szerződés tartalmában a felek nem tudnak megállapodni, úgy az általános közüzemi szerződésre vonatkozó előírások alkalmazandók.
A gázszolgáltatás megtagadása
22. § (2) A gázszolgáltató és a gázértékesítő a szolgáltatást részben vagy egészben megtagadhatja, ha a fogyasztó gázdíjfizetési kötelezettségének nem tett eleget, vagy nem a szerződésben foglaltaknak megfelelően használja a gázt.
24. § (3) Általános közüzemi szerződés alapján vételező fogyasztónál korlátozást csak végső esetben és csak akkor lehet alkalmazni, ha az egyedi közüzemi szerződés alapján ellátott fogyasztóknál elrendelt korlátozás után az még szükséges.
(4) A korlátozásról a gázszolgáltató és a gázértékesítő köteles az érintett fogyasztókat a korlátozás kezdő időpontjának, előrelátható időtartamának és mértékének, valamint a szükséges biztonsági intézkedéseknek egyidejű közlésével tájékoztatni.
Szerződésszegés és következményei
26. § (2) e) a gázszolgáltatás díját nem fizeti,
27. § (1) A szerződés megszegésének, illetve a szabálytalan vételezésnek a következményei:
a) díjvisszatérítés, illetve pótdíjfizetés,
b) felemelt díjfizetés,
c) kötbér,
d) kártérítés,
e) fogyasztást szabályozó készülék felszerelése,
f) a gázszolgáltatás felfüggesztése,
g) kikapcsolás a gázszolgáltatásból.
(2) Az (1) bekezdésben említett következmények közül több együttesen is alkalmazható.

3/1995. (I. 20.) Korm. rendelet
az 1994. évi XLI. törvény
a gázszolgáltatásról
a végrehajtásáról

1. melléklet a 3/1995. (I. 20.) Korm. rendelethez
Gázszolgáltatási Közüzemi Szabályzat

13. § (4) Az elfogyasztott gázért a fogyasztó az árszabályozó rendelkezések szerint megállapított díjat köteles fizetni. Ha a gázszolgáltatást egy szerződés alapján többen veszik igénybe (több fogyasztó van), egyetemlegesen felelősek a fogyasztott gáz díjának megfizetéséért. Nem vonatkozik az egyetemleges felelősség a társasházban a közös tulajdonban álló épületrészben (helyiségben) történő fogyasztás díjfizetési kötelezettségére.

9/1992. (I. 30.) AB határozat

3. A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények.

17/1992. (III. 30.) AB határozat

Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő, egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből [Alkotmány 9. § (1) bekezdés, 13. § (1) bekezdés] következik

Érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.

A vizsgálat megállapításai
	A Népszabadságban megjelent hír nem a teljes valóságot tükrözte. A Tiszántúli Gázszolgáltató Rt. 1997. április 18.-án nem korlátozta a hatvani lakásokban a gázszolgáltatást.  A kazán kezelője a társasház közös  képviselőjének megbízásából zárta le a hőközpont kazánjait. A közös képviselő jogsértő intézkedést alkalmazott A gázszolgáltatás korlátozására kizárólag a szolgáltató vállalat jogosult, a törvényben rögzített szerződésszegések alapján, a  jogszabályban meghatározott eljárás szerint A szolgáltató a közös képviselő figyelmét felhívta, hogy a kizárás és visszakapcsolást  kizárólag a szolgáltató hozzájárulásával tehette volna meg.
	A Tiszántúli Gázszolgáltató Rt a társasházi közösség tartozása miatt 1997. július 3.-án  előzetes felszólítás és egyeztetés után a gázszolgáltatásból kizárta a lakóközösséget, figyelemmel a 3/1995( I.20.) Kormányrendelet 1. számú mellékletének 13. § (4) bekezdésére. A közösség 1997. szeptember 30.-án eleget tett fizetési kötelezettségének, ezért a gázszolgáltatást visszakapcsolták.
	A közüzemi szolgáltatás nem ingyenes, a szolgáltatásért a fogyasztónak ellenszolgáltatást kell fizetnie. Ha a  szolgáltatást igénybevevő nem fizeti meg a díjat, akkor szerződésszegést követ el. A közüzemi szolgáltatató ebben az esetben jogosult a hatályos jogszabályok szerint meghatározott módon, előzetes értesítés után,  a hátralékos  fogyasztót a szolgáltatásból kizárni.
	A konkrét esetben nem a szolgáltató zárta el a hőközpontot, hanem illetéktelenül a kazán kezelője a közös képviselő utasítására. A közös képviselő jogtalanul intézkedett. A szolgáltató és a lakók kárigényüket polgári peres eljárás során érvényesíthetik.

	Összefoglalva : az újságíró nem tisztázta a korlátozó intézkedés körülményeit. A hatvani lakások  kazánjainak lezárását  ugyanis - bár erre kellő indokkal rendelkezett - nem a Tiszántúli Gázszolgáltató Rt. rendelte el. A  közüzemi szolgáltatás korlátozása önmagában nem alkotmánysértő, csak abban az esetben, ha olyan fogyasztót érint aki a szerződésben foglaltak szerint eleget tesz kötelezettségének.
	
	Vizsgálatom során a hatósági eljárásban alkotmányos visszásságot nem tapasztaltam.

Budapest, 1998. június 30.

Gönczöl Katalin