OBH 4423/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Zsiga Jánosné
Az eljárás megindítása

A Kisalföld c. újság 1997. április 15-i számában "Zaklatnak egy idős asszonyt" című cikkben közzétettek alapján, továbbá a Kossuth Rádió "Magyarországról jövök" című, 1997. április 18-án sugárzott műsorában foglaltakra tekintettel - az emberi méltósághoz való jog sérelmének gyanúja miatt - hivatalból vizsgálatot rendeltem el. A vizsgálat lefolytatását utóbb az ügyben sértettként érintett B. L.-né a maga részéről is kérte.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai

A panaszos 1997. március 7. napján rongálás vétsége miatt azért tett feljelentést a Győri Rendőrkapitányságon, mivel ismeretlen személy festékkel összekente lakása bejárati ajtaját, illetve az ajtó zárszerkezetét ragacsos anyaggal eltömítette, így az ajtót kulcsával nem tudta kinyitni.

Ezt követően 1997. március 21. napján pedig a panaszos azért tett feljelentést ismeretlen személy ellen, mivel az a személy az ő tudta és beleegyezése nélkül postacímének és telefonszámának megjelölésével a Magyar Bazár hirdetési újságban valótlan tartalmú hirdetéseket jelentett meg. A hirdetésekre számosan keresték fel személyesen, sőt több százan telefonáltak és kb. 20 levelet kapott.

A lefolytatott nyomozás alapján a Győri Rendőrkapitányság 1997. július 18. napján az iratokat a G. K. ellen 1 rb. rongálás vétsége és 1 rb. magánokirat-hamisítás vétsége miatt indokolt vádemelési javaslattal megküldte a Győri Városi Ügyészséghez. A Győri Városi Ügyészség az 1997. október 10. napján kelt B. 909/1997. számú határozatával a nyomozást mindkét bűncselekmény tekintetében megszüntette.

A határozat indokolása szerint a rongálás vétségének alapos gyanúja dacára vádemelési bizonyossággal nem állapítható meg, hogy G. K. rongálta meg a panaszos ajtaját. A magánokirat-hamisítás vétségét illetően pedig a lefolytatott nyomozás adatai szerint a B.L.-né nevében feladatott hamis, valótlan tartalmú hirdetéseket nagyon valószínűleg G. K. írta, de nem tisztázható, hogy azokat ki küldte a Magyar Bazárhoz.

A határozat ellen B. L.-né által benyújtott panasz alapján eljáró Győr-Moson-Sopron Megyei Főügyészség a panasznak helyt adott, a nyomozást megszüntető határozatot az 1997. november 17. napján kelt B. 2125/1997. számú határozatával hatályon kívül helyezte és a nyomozás folytatását rendelte el. 

A határozatban kifejtettek szerint a sértett a rongálás vonatkozásában olyan tanúkat nevezett meg, akit még nem hallgattak ki. A magánokirat-hamisítás vétsége miatt indított nyomozásnak bűncselekmény hiányában való megszüntetése pedig azért megalapozatlan, mivel az igazságügyi írásszakértő véleménye szerint a gyanúsított együttműködésének hiánya miatt nem tudott kétséget kizáró véleményt adni. Ezért a gyanúsítottól megfelelő írásminták beszerzése, és azoknak az írásszakértő rendelkezésére bocsátása szükséges.

A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 5. §-a értelmében a büntetőügyekben eljáró hatóságok feladata a tényállás megállapítása, továbbá a bizonyítékok mérlegelése. Az országgyűlési biztos nem büntetőügyekben eljáró hatóság, ezért vizsgálata során nem állapíthat meg tényállást, nem értékelheti a felmerült bizonyítékokat, s nem foglalhat állást a bűncselekmény elkövetésére vonatkozó alapos gyanú meglétéről, illetve hiányáról sem. Az országgyűlési biztos vizsgálata tehát kizárólag az ügyészi szakban lezárult büntetőügyekkel összefüggő eljárási cselekményekre, illetve mulasztásokra terjedhet ki.

Álláspontom szerint pedig az adott esetben lefolytatott eljárás folyamán végül is nem valósult meg olyan - orvosulatlanul hagyott - mulasztás, amely alkotmányos visszásság megállapítására, s ennek folytán az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése szerinti intézkedés megtételére adna alapot.

Budapest, 1998. március 23.

Gönczöl Katalin