OBH 4413/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása
	Debreceni panaszos fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványában sérelmezte, hogy 1996. július 5.-én a vízóra állása 169 m3 mutatott,  két hónap múlva 1139 m3-t olvastak le. A vízóra leolvasása után 116.245.-Ft kifizetésére kötelezték.
	A vizsgálatot a jogbiztonság és a tulajdonjog alkotmányos elvével összefüggésben rendeltem el.

A megállapított tényállás
	A Debreceni Vízmű Részvénytársaság kimutatása szerint kiugróan magas volt a panaszos vízfogyasztása, ezért ellenőrükkel a vízórát megvizsgáltatták. A munkatársuk tájékoztatása szerint a mérőeszköz hibátlanul működött, meghibásodását nem észlelte.
	A Vízmű feltételezése szerint a  főmérő utáni szakaszon csőtörés volt, vagy valamelyik csapot a panaszos elmulasztotta elzárni. 1996. szeptember            26.-án a mérőórát kicserélték. Az Országos Mérésügyi Hivatal közreműködésével lefolytatott hitelesítési vizsgálat megállapította, hogy a vízóra a megengedett 2 fogyasztási paraméternél kevesebbet, 1 paraméteren belül a megengedett tűrésen belül mért.
Mindezt az is igazolta, hogy a továbbiakban a korábbiakhoz mérten is jóval alacsonyabb volt a vízfogyasztás.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

1991. évi XLV. törvény a mérésügyről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelettel
Joghatással járó mérés és eszközei
Tv. 6. § (1) Joghatással jár a mérés, ha annak eredménye az állampolgárok és/vagy jogi személyek jogát vagy jogi érdekeit érinti, különösen, ha a mérési eredményt mennyiség és/vagy minőség tanúsítására – a szolgáltatás és ellenszolgáltatás mértékének megállapítására – vagy hatósági ellenőrzésre és bizonyításra használják fel; továbbá az élet- és egészségvédelem, a környezetvédelem és a vagyonvédelem területén.
(2) Joghatással járó mérést a mérési feladat elvégzésére alkalmas hiteles mérőeszközzel vagy használati etalonnal ellenőrzött mérőeszközzel kell végezni.
13.§ (2) Ha a hitelesített mérőeszköz valamely méréstechnikai tulajdonsága a hitelesítés érvényének időtartamán belül megváltozik, vagy rendeltetésszerű működése kétségessé válik, a mérőeszköz használója köteles gondoskodni a mérőeszköz használaton kívül helyezéséről, javíttatásáról és hitelesíttetéséről

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról
13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.
(4) A közüzemi szolgáltatás minőségi követelményeit, a feleket szerződés alapján megillető alapvető jogokat és kötelezettségeket – ideértve a szerződéskötési kötelezettség korlátozásának feltételeit is – a Kormány rendeletben állapítja meg.

1997. évi CLV. törvény a fogyasztóvédelemről
A fogyasztók tájékoztatása
A tájékoztatás célja
8. § A tájékoztatásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a fogyasztó rendelkezzen
b) a jogai érvényesítéséhez szükséges alapvető ismeretekkel.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről
7. § (2) Az ellenőrzéskor a házi és a csatlakozó víziközmű hálózaton észlelt hibák kijavításáról, illetve az előírásoktól eltérő víziközmű használat megszüntetéséről a fogyasztó gondoskodni köteles. Ha ezeknek a szolgáltató felhívására határidőn belül nem tesz eleget, a teljesítésre a település jegyzője kötelezi.
10. § (1) A szolgáltatónak a szolgáltatási kötelezettsége és a szolgáltatás minőségéért való felelőssége a szolgáltatási pontig áll fenn.
17.§ (5) A házi vízvezeték - fogyasztónak fel nem róható - rejtett meghibásodása esetén a vízfogyasztást az árjogszabályok szerinti átalány alapján kell megállapítani.

96/1998. (V. 13.) Korm. rendelet a szociálisan hátrányos helyzetben lévők adósságterhének enyhítéséről és lakhatási körülményeinek javításáról
A Kormány a szociális ellátás állami rendszerének keretében az önhibájukon kívül szociálisan hátrányos helyzetben lévők adósságterhének rendkívül indokolt esetben történő enyhítése és lakhatási körülményeinek javítása céljából nyújtható szociális támogatásokról a következő rendeletet alkotja:
1. § A helyi önkormányzat az e rendeletben meghatározott célok megvalósításához az e rendeletben foglaltak szerint központi költségvetési támogatásra jogosult.
4. § Az önkormányzat rendelete szabályozza
a) az adósságkezelési formák alkalmazásának jogosultsági feltételeit, így különösen

9/1992. (I. 30.) AB határozat
3. A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. ...Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák.

17/1992. (III. 30.) AB határozat
Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő, egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből [Alkotmány 9. § (1) bekezdés, 13. § (1) bekezdés] következik.

Debrecen Megyei Jogú Város Közgyűlésének a viz-és csatornaszolgáltatási díjak megállapításáról szóló 7/1996.( II. 19.)Kr.sz. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt rendelete
5. (4) A lakossági fogyasztó által fizetendő csatornadij a (6) bekezdésben meghatározott feltételekkel locsolási kedvezménnyel csökkenthető.
(6) Locsolási kedvezmény igénybevételére jogosult a lakossági fogyasztó, ha
a.) a közműves  ivóvízellátásba és szennyvízelvezetésbe bekötött ingatlanán a biológiailag aktív zöldfelület nagysága ivóvizfogyasztási helyenként legalább 100 m2
b.) igényét a szolgáltatónál a jogosultság fennállását igazoló írásbeli nyilatkozattal bejelentette

Debrecen Megyei Jogú Város Közgyűlésének 25/1998.(VII. 10.) Kr. számú rendelete a lakhatással kapcsolatos adósságterhek enyhítésére
A rendelet hatály
1. (1) A rendelet hatálya a debreceni lakóhelyű és helyi lakóingatlanra vonatkozó hátralékkal rendelkező személyekre terjed ki.
(2) Az adósságkezelési programban való részvételre a tulajdonos, a haszonélvező, illetve a bérlő jogosult, amennyiben ő az adós.
2. E rendelet alkalmazásában:
a.) adós: akinek legalább hat havi közüzemi, vagy általa felvett lakáshitel hátraléka van és az adósságkezelési programban részt kíván venni.
Az adósságkezelési támogatás
(1) A támogatás adható annak az adósnak, akinek a családjában az egy főre eső jövedelem nem éri el:
a.) a nyugdíjminimum 15 %-át
b.) gyermeküket egyedül nevelők és az egyedülélők esetén a nyugdíjminimum 
150 %-át
(2) Támogatásként az (1) bekezdés a hátralék 70 %-a adható, de nem haladhatja meg a 400.000 Ft.-ot.
5. (1) Amennyiben a családban az egy főre eső jövedelem a 4. (1) bekezdésében meghatározott mértéket meghaladja, a támogatásként adható összeg a hátralék 60 %-át nem érheti el.

Érintett Alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.

A vizsgálat megállapításai
	A Debreceni Vizmű Rt. az 1996 szeptember 1.-én a panaszosnál mért fogyasztást maga is túlzottnak tartotta, ezért ellenőrüktől az ügy kivizsgálását kérte. A helyszínen munkatársa 1996. szeptember 9.-én  semmilyen rendellenességet nem tapasztalt. A kiugróan magas fogyasztás már korábban is észlelhető volt, mint ahogy azt a megküldött részletes kimutatás is igazolt ( pl. 1996. március 4. 45 m3). A panaszos jogosan hihette, hogy a főmérő meghibásodott. Az óracsere után a hibás mérések megszűntek, bár a helyességi vizsgálat szerint a megengedett 1 paraméteren belül mért a mérőeszköz. A túlzott  fogyasztásra magyarázatot a Vízmű nem talált. Egyik feltételezésük szerint a főmérő utáni csőtörés okozta a túlzott vízfogyasztást. Ebben az esetben a Vízműnek a 38/1995. ( IV. 5. ) Kormányrendelet 17.  ( 5 ) bekezdése alapján az árjogszabályok szerinti átalány alapján kell megállapítani a fizetendő vízdíjat. A számlázott összeg szerint azonban a Vízmű ettől eltérően, a szabályos fogyasztás díjaként állapította meg a szolgáltatás ellenértékét.
	A másik feltételezésük szerint a panaszos valószínűleg a kerti csapot nyitva felejtette. Ebben az esetben  azonban a fogyasztónak nem számítható fel a csatornadíj, hiszen az ingatlanon szétfolyt a vízmennyiség. Hasonló a helyzet mint a locsolási kedvezménynél. Debrecen Megyei Jogú Város Közgyűlésének a viz-és csatornaszolgáltatási díjak megállapításáról szóló 7/1996.( II. 19.)Kr.sz. rendelet 5. (4) bekezdése szerint: " A lakossági fogyasztó által fizetendő csatornadij a (6) bekezdésben meghatározott feltételekkel locsolási kedvezménnyel csökkenthető." A  fogyasztó locsoláskor  sem veszi igénybe a szennyvízelvezetés szolgáltatását. A nyitva felejtett kerti csap esetében az elfolyt víz nem kerül a csatornába, ezért e szolgáltatás díja nem számítható fel.
	A panaszos sérelmezte, hogy 1997. áprilisában operáción esett át, nem tartózkodott lakásán, azonban ezt a számlázott vízdíj nem tükrözi. A kimutatásból kitűnik, hogy 1997. márciusában és májusában is 5-5 m3 mennyiségű vízfogyasztást számítottak fel. Ha igazolta a panaszos, hogy hosszasan kórházi ápolásra szorult, valóban különös az azonos mérési eredmény. A szolgáltató és a fogyasztó közti díjvita elbírálása a bíróság hatáskörébe tartozik, mivel a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelősége  1 éven túl nem tudja a panaszt rendezni.
	A szociálisan hátrányos helyzetben lévők adósságterhének enyhítéséről és lakhatási körülményeinek javításáról szóló 96/1998. (V. 13.) Korm. rendelet               4. §-ára figyelemmel Debrecen Megyei Jogú Város Közgyűlése rendeletet alkotott a lakhatással kapcsolatos adósságterhek enyhítésére (25/1998.(VII. 10.). Kr. sz.). Az adósságkezelési programban részt vehet az a tulajdonos, haszonélvező, illetve bérlő, amennyiben ő az adós, akinek legalább hat havi közüzemi tartozása van és az adósságkezelési programban részt kíván venni. A Debreceni Vízmű Rt-gal történt egyeztetés után a panaszos kérelmezheti adósságterhének enyhítését Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalától.	
	Összegezve : A Debreceni Vizmű Rt. nem tisztázta a panaszossal az indokolatlanul magas vízdíj okát és nem tájékoztatta, a lehetséges ( csőtörés, nyitva felejtett kerti csap ) kedvezményekről. Maga a szolgáltató is kiugróan magasnak találta a fogyasztást, de okát nem tárta fel ( ugyanis az ok lényeges eleme a díj megállapításának ). A helyszínen csőtörés nyomait nem találták. A nyitva felejtett kerti csap elméletét sem igazolták. Lényegében a vízóra leszerelésével a lényegesen magasabb vízfogyasztás megszűnt. 
	Arra sem adott választ a Vízmű, hogy a kórházi ápolás időszakában miért  volt azonos mennyiségű a vízfogyasztás az ingatlanon (1997. márciusában és májusában) holott a panaszos nem tartózkodott otthon. A Vízmű csak feltételezésekre alapította igényét,  és a kapcsolódó kedvezményekről nem tájékoztatta a fogyasztót. Csőtöréskor a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 17.§ (5) bekezdése szerint: A házi vízvezeték - fogyasztónak fel nem róható - rejtett meghibásodása esetén a vízfogyasztást az árjogszabályok szerinti átalány alapján kell megállapítani. A megállapított fogyasztás ellenértékét azonban nem e számítási mód szerint végezték el.	A Vízmű mindkét feltételezése        ( csőtörés,  nyitva felejtett kerti csap) kizárja a szennyvízelvezető használatát. Csatornadíj tehát nem számítható fel. Az átalánydíjas fizetési kötelezettségről és a szennyvízelvezetési díj fizetéshez kapcsolódó kedvezményről azonban nem tájékoztatták a fogyasztót. 
	 A szolgáltatónak tisztáznia kell a fogyasztóval a díjhátralék végleges megállapítása előtt, hogy miből adódott a magas vízfogyasztás ( csőtörés, nyitva felejtett kerti csap ). Ennek hiányában nem lehet eldönteni, hogy milyen kedvezményekkel csökkenthető a tartozás.	
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa alkotmányos jogokkal összefüggésben vizsgálja az állampolgárok panaszait. A konkrét ügyben látszólag díjvita keletkezett. A szolgáltató és a fogyasztó közötti vita a megfelelő tájékoztatás hiányából adódott. A szolgáltatónak és a fogyasztónak kell az ügyben egyezségre jutnia. Amennyiben sikertelen az egyeztetés, úgy a vita eldöntése érdekében kérelemmel kell fordulniuk a bírósághoz. 
	A hátralék megfizetésénél, figyelemmel Debrecen Megyei Jogú Város Közgyűlésének a kedvezményekre és a lakhatással kapcsolatos adósságterhek enyhítésére vonatkozó 25/1998.(VII. 10.). Kr. sz. rendeletére, a panaszos kérheti a Megyei Jogú Város önkormányzatától a kedvezmény biztosítását. Előzőleg azonban tisztázni kell, hogy milyen összeggel tartozik a szolgáltatónak a fogyasztó.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a tájékoztatás hiánya a tulajdonhoz való alkotmányos joggal kapcsolatos visszássághoz vezet.

	Ajánlás
	1./ Felkérem a Debreceni Vizmű Rt. Vezérigazgatóját, az 1993. évi LIX. törvény 21. §   (1) bekezdése alapján, hogy a fogyasztók megfelelő tájékoztatása tárgyában intézkedjen.
	2./ Felkérem a Debreceni Vizmű Rt. Vezérigazgatóját, hogy az 1993. évi LIX. törvény 21. §  ( 1 ) bekezdése alapján a panaszos tartozását a csőtörés illetőleg az elfolyás alapján számítsa ki.
	Kérem Vezérigazgató Urat, hogy az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése alapján állásfoglalásáról, intézkedéséről 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 1998.  november 30.

Dr. Polt Péter