OBH 4283,4481,4482,5897,6908,7876,9458/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György

Az Országgyűlési Biztos Hivatalába érkezett, fenti számú ügyek közül részletes vizsgálatot folytattam a 4283, 4481, 4482, és a 7876/1997. számú ügyben.

Vizsgálatom során tájékoztatást kértem a Budapesti Hírközlési Felügyelet /továbbiakban: Felügyelet/ Igazgatójától, illetve a MATÁV Rt. /továbbiakban: MATÁV/ elnök-vezérigazgatójától. Munkatársam a megkeresett szervek által rendelkezésre bocsátott információk ismeretében távbeszélőn kért további felvilágosítást a Felügyelet, illetve a MATÁV illetékes munkatársától.

I. Az OBH/4283/1997. számú ügy megállapításai

F. Zsolt beadványában a 149-9221 számú állomás megszüntetése miatt emelt kifogást.
A 149-9221 számú állomás F. György előfizetésében üzemelt, aki 1995. március 10-én elhunyt./F. Zsolt F. György gyermeke/
A MATÁV-hoz beérkezett iratok szerint 1995. június 29-én F. György(!) kérte a fent említett kapcsolási számú távbeszélő állomás áthelyezését a XVIII. kerület Somlókert u. egyik lakásába, ezzel egyidőben F. Györgyné kérte a lakásban maradó lehetőséget folyamatos üzemeléssel.

A szolgáltató a szerződést F. Györgynével megkötötte, majd a későbbiekben kiderült, hogy a 149-9221 számú állomás áthelyezési kérelmét az előfizető halála után, nevében jogtalanul kérték azzal az indokkal, hogy elköltözött, így a meglévő egy vonalból lehetett volna kettő azáltal, hogy az elhunyt F. György nevében eljáró személy egyet áthelyeztet az új címre, /Somlókert u./ míg egyet az özvegy tovább használ.

Emiatt az áthelyezési és átírási kérelem nem teljesíthető, az előfizetői szerződés semmis, mert hamis adatok közlésével jött létre. A távbeszélő állomást 1996. június 3-án leszerelték, a befizetett beruházási hozzájárulás visszafizetése megtörtént.

II. Az OBH/4481/1997. számú ügy megállapításai

F. Kinga a 117-6158 számú állomásának /V. kerület Váci u./ áthelyezése ügyében fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. /F. Kinga egyébiránt F. Zsolt testvére/

F. Kingának ezen a címen nem volt bejelentett lakása, életvitelszerűen ott nem tartózkodott, a lakást nem használta.
A rendelkezésre álló nyilatkozat szerint Dr. F. Mária a lakás tulajdonosa nem járult hozzá, hogy F. Kinga az említett címre távbeszélő állomás létesítését kérje, illetve nem is tudott az igénybejelentésről. Ebből következően F. Kinga erre a címre vonatkozó kérelme, illetve az ebből eredő áthelyezési kérelme jogcím nélküli, nem teljesíthető.
A beadvány aláírója F. Zsolt, aki megbízottként tüntette fel magát.

III. Az OBH/4482/1997. számú ügy megállapításai

Sz. Róbert /a 4283/1997. számú ügy előterjesztőjéhez F. Zsolthoz hasonlóan/ a 149-9221 számú állomás megszüntetése miatt emelt kifogást. A Felügyelet igazgatóhelyettese arról tájékoztatott, hogy Sz. Róbert sajátkezűleg, jegyzőkönyvben nyilatkozott, hogy sosem lakott abban a lakásban, amelyben a fenti kapcsolási számú állomás üzemelt. Nyilatkozott arról is, hogy a főváros XI. kerületében lévő lakásába részére saját jogán távbeszélő állomást szerelt a MATÁV.

IV. Az OBH/7876/1997. számú ügy megállapításai

Panaszos /B. Péter/ az állampolgári jogok országgyűlési biztosához 1997. augusztus 18-án intézett beadványában azt sérelmezte, hogy telefonigényét a MATÁV önkényesen törli, nem veszi figyelembe. Az Országgyűlési Biztosok Hivatalának köztisztviselője 1997. október 31-én kelt levelében további információt kért panaszostól, aki 1997. november 11-én válaszolt.

Az újabb adatok birtokában munkatársam a MATÁV elnök-vezérigazgatójától kért felvilágosítást. A választ az elnök-vezérigazgató utasítására a MATÁV biztonsági igazgatójától kaptam meg.

1. B. Péter Király utcai lakásában 1997. augusztus 26-ig a 142-8896 számú állomás előfizetője volt. E dátummal ez a szám 342-8899-re változott.

2. B. Péter 1996. augusztus 15-i dátummal a Király utcából az Eszék utcába kérte a 142-8896 számú állomás áthelyezését. Ugyanezen a napon B. Péterné bejelentette, hogy a 142-8896 számú állomást férjétől átveszi. Ennek alapján a szolgáltató megküldte B. Péterné részére az előfizetői szerződést, aki tiltakozó levelet írt az ügyintézőnek.

3. Az ügy tisztázása érdekében a MATÁV munkatársa személyesen kereste fel a B. házaspárt. B. Péter úr azt a választ adta, hogy feleségétől elvált és az elköltözött. A házban lakó szomszédok nem tudtak arról, hogy B. úrnak egyáltalán volt-e felesége, aki a Király utcai címen lakott volna.

4. 1996. augusztus 7-én R. Zsófia nevű személy kérelme érkezett meg a Belvárosi Távközlési Centrumba azzal, hogy a fentebb már szereplő Király utcai lakásba szereljék fel a 352-9078 kapcsolási számú állomást. E levélben R. Zsófia kijelentette, hogy a Király utcai címről a XIV. kerületi Egressy úti címre kért áthelyezési kérelmét visszavonja. R. Zsófia régi lakcímeként egy XIII. kerületi cím szerepel /Katona J. u./

5. 1996. november 8-án B. Péter az Eszék utcából a XXIII. kerületi Újtelep útra kért áthelyezést.

6. A társaság 1997. július 21-i dátummal B. Péter aláírásával panaszos levelet kapott, mely levél jobb felső sarkában "Ügyintézőként" F. Zsolt neve szerepelt.
7. 1997. július 21-én R. Gábor aláírással panaszlevél érkezett a MATÁV elnök-vezérigazgatójához. A levélíró R. Gábor, személyiségi jogainak tiszteletbentartását kérte, ellenkező esetben bírósági eljárást helyezett kilátásba. A levél alján az alábbi megállapítás szerepel: "Fent közölt tényeket megerősítem, tanúsítom:" alatta F. Zsolt aláírása.

A MATÁV az ügyben alapos vizsgálatot végzett, melynek során a 4. pontban már említett R. Zsófiát a XIII. kerületi Katona J. utcai lakásban, mint ott lakót nem találták, környezete nem ismerte. R. Zsófia nem költözött a fentebb már szerepelt Király utcai címre, mely B. Péter lakása. Kiderült, hogy R. Zsófia F. Zsolt unokatestvére, és szüleivel /a 7. pontban említett R. Gáborral és édesanyjával/ lakik a főváros III. kerületében.

A 7. pontban említett, 1997. július 7-én R. Gábor aláírással kelt és a MATÁV-hoz július 21-én érkezett levélen R. Gábor úr, aki egyébként F. Zsolt nagybátyja igazolja, hogy a szóban forgó levél hamisítvány. A levélen feltüntette hiteles aláírását is.

Az ügy jogszabályi háttere és az érintett alkotmányos jog

A távközlésről szóló 1992. évi LXXII. törvény,
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény,
A MATÁV Rt. általános szerződési feltételei a közcélú távbeszélő-szolgáltatások igénybevételére.

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban.
A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése rögzíti, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai

Az Országgyűlési Biztosok Hivatalába érkezett hét panasz közös jellemzője, hogy az indítványozó távbeszélő-állomás létesítésével, áthelyezésével, leszerelésével kapcsolatban kérte az Országgyűlési Biztos segítségét. A beadványokban a MATÁV és a Felügyelet eljárását sérelmezik.

A beadványok vizsgálata során feltűnt, hogy az indítványozók közül többen beadványaik egy részét a Postabank és Takarékpénztár Rt. borítékjában küldték meg. A beadvány elküldésének ilyen módja azzal járt, hogy a postai forgalomban szokásos díj megfizetése nélkül juthathatták el panaszaikat az Országgyűlési Biztosnak, tekintettel arra, hogy a borítékon a "díj hitelezve" megállapítás szerepel.

A MATÁV biztonsági igazgatója a 7876/1996. számú panaszra vonatkozó tájékoztatásán túl részletes, iratokkal alátámasztott felvilágosítást adott F. Zsolt tevékenységéről. F. Zsolt 1994. óta folyamatosan terjeszt elő kérelmeket a MATÁV-hoz, elsősorban a budapesti Távközlési Centrumokhoz. Jellemző, hogy másoknak intéz telefon létesítést, áthelyezést, az eljárása során rendszeresen az illető személy aláírását hamisítja. A biztonsági igazgató mellékelt egy 72 nevet és 17 címet tartalmazó listát; ezek szerepelnek a leggyakrabban F. Zsolt ügyeiben.

Az általam vizsgált ügyek közül a 4482/1997. számú ügyben nevezett Sz. Róbertként járt el. Az 1996. május 6-án felvett jegyzőkönyvben Sz. Róbert /az igazi/ kijelentette, hogy a MATÁV szakemberei által bemutatott, a jegyzőkönyvben szereplő címekre vonatkozó iratokat nem írta alá. A jegyzőkönyvben feltüntetett aláírásáról különösebb vizsgálat nélkül, ránézésre is megállapítható, hogy eltér a MATÁV-hoz intézett beadványokon szereplő aláírásoktól.
Az Országgyűlési Biztos Hivatalába Sz. Róbert néven érkezett beadványban az szerepel, hogy az aláíró Sz. Róbert a XIII. kerületi Ipoly utcában lakik. Az igazi Sz. Róbert a MATÁV szakembereinek jelenlétében nyilatkozott, hogy sem a Hivatalba érkezett beadványban szereplő Ipoly utcai, sem további hat, a nevével aláírt iratokon szereplő címen nem lakott és jelenleg sem lakik. Megállapítható tehát, hogy Sz. Róbert nevében más személy járt el, aláírását több alkalommal hamisította a MATÁV-hoz intézett beadványokon.

Az OBH/7876/1997. számú ügyhöz kapcsolódóan R. Gábor jelentette ki, hogy az aláírásával keletkezett irat hamisítvány.

A biztonsági igazgató rendelkezésemre bocsátott további olyan nyilatkozatokat, amelyekben a 72 nevet tartalmazó listán is szereplő személyek nyilatkoztak arról, hogy a bemutatott iratokon lévő aláírások mástól származnak.
P. Zsigmond kijelentette, hogy egy ismerőse ajánlotta F. Zsoltot azzal, hogy az ő segítségével gyorsabban juthat telefonhoz. Miután megtudta, hogy nevezett nem a MATÁV dolgozója, nem tartott igényt a segítségére. Megjegyezte, hogy a Budapestről érkezett áthelyezési igény nem valós, mivel azt nem kérte, az aláírás hamisított.
Dr. B. Mária hasonló tartalmú nyilatkozatot tett, előadta, hogy a nevével szereplő kérelmeket nem ő írta alá.
B. Zoltán szintén úgy nyilatkozott, hogy a telefonigényléseket nem ő írta alá.
V. Ákos kijelentette, hogy a nyilatkozatában felsorolt beadványokat nem ő írta, illetve nem ő írta alá. Megjegyezte, hogy F. Zsoltnak kiadta a személyi adatait, melyeket jogtalanul használt fel.
1996. október 14-én R. Gábor nevével is készült igénybejelentés, aki a MATÁV Biztonsági Szolgálatának munkatársa.

A rendelkezésemre bocsátott listán szerepelnek azok a nevek, akik az Országgyűlési Biztos Hivatala előtt is eljárást kezdeményeztek. Ilyen: B. Péter, Dr. B. Mária, Dr. B. Elemérné, F. Kinga, Sz. Róbert és természetesen F. Zsolt.

Mindezek alapján megállapítható, hogy F. Zsolt más személyek nevében intéz távbeszélő-állomássokkal kapcsolatos ügyeket, az érintettek aláírását maga tünteti fel az iratokon. A MATÁV-tól kapott tájékoztatás szerint F. Zsolt tevékenységével anyagi kárt okoz az esetenkénti jogtalan belépési díjkülönbözet visszaigénylésével, illetve a felesleges munkaidő és postaköltség ráfordításával.

Nevezett személy beadványival az Országgyűlési Biztosok Hivatalának köztisztviselőit is megtévesztette.

Az Országgyűlési Biztos az 1993. évi LIX. törvényben meghatározott feltételek esetén a hatóságok, illetve közszolgáltatást végző szervek eljárását, ennek során hozott határozatát vizsgálhatja. Megállapítottam, hogy a vizsgált ügyekben alkotmányos visszásságra utaló körülmény nem merült fel, az Országgyűlési Biztosok Hivatalához beadvánnyal forduló személy indítványai nyilvánvalóan alaptalanok.
Az 1993. évi LIX. törvény 24. §-a szerint ha az országgyűlési biztos eljárása során szabálysértés vagy fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúját észleli, az illetékes szervnél felelősségre vonásra irányuló eljárást kezdeményezhet, bűncselekmény észlelése esetén pedig kezdeményez. A törvény értelmében bűncselekmény észlelése esetén az eljárás kezdeményezése kötelező. Álláspontom szerint F. Zsolt fentebb bemutatott tevékenységéből bűncselekmény alapos gyanújára lehet következtetni, azonban mivel jelenleg nevezett személy ellen a MATÁV biztonsági szolgálatának tájékoztatása szerint büntető eljárás van folyamatban, ilyen tartalmú ajánlás megtétele szükségtelen, mindazonáltal a vizsgálati jelentés egyidejű megküldésével felhívom a Budapesti Rendőrfőkapitány Úr figyelmét F. Zsolt tevékenységére.

Budapest, 1998. szeptember 18.

Gönczöl Katalin