OBH 4260/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Zsiga Jánosné
Az eljárás megindítása

A panaszos - fia nevében - azért fordult Hivatalunkhoz, mivel a fia által lopás miatt tett feljelentéssel kapcsolatban eljáró rendőrség több mulasztást követett el és ezzel kapcsolatos sérelmét az illetékes ügyészi szervek sem orvosolták.

A tényállás és a vizsgálat megállapítása

1.	A Szécsényi Rendőrkapitányság az 1995. október 25. napján kelt 440/1995. bü. számú határozatával a lopás vétsége miatt, ismeretlen tettes ellen indult büntető ügyben a  nyomozást - az elkövető ismeretlen volta miatt - megszüntette.
	A Balassagyarmati Városi Ügyészség az 1995. november 17. napján kelt B.877/1995/1. számú határozatával a nyomozást megszüntető határozat ellen bejelentett panaszt elutasította.

2.	Az adott esetben előterjesztett panaszt az 1993. évi LIX. törvény 17. § (4) bekezdése értelmében elutasítom.
	Az utóbb hivatkozott jogszabály szerint az országgyűlési biztoshoz a jogerős határozat kerülésétől számított egy éven belül lehet fordulni.
	A büntető ügyekben eljáró nyomozó hatóságoknak a nyomozás megtagadásáról, illetve megszüntetéséről hozott határozatai ugyan kétségtelenül nem rendelkeznek anyagi jogerővel, mivel a törvény ilyen határozatok esetében nem zárja ki azt, hogy a nyomozó hatóság utóbb ugyanabban az ügyben a nyomozást tovább folytassa. Ugyanakkor viszont a nyomozás megtagadása, vagy megszüntetése tárgyában hozott - vagy tudomásul vett, vagy pedig a Be. 148. §-ában biztosított jogorvoslat alapján is elbírált - határozatok alakilag jogerősek, ennélfogva ellenük az utóbb hivatkozott törvényhely szerinti további panasznak már nincs helye.
	A jelen esetben lefolytatott eljárás nyomán meghozott nyomozást megszüntető határozat 1995. november 17. napján emelkedett jogerőre, míg az országgyűlési biztoshoz intézett panasz benyújtására 1997. április 14. napján - tehát egy éven túl - került sor.
	Az előzőekben hivatkozott egy évi határidőtől az országgyűlési biztos csupán akkor tekinthet el, ha a kifogásolt intézkedés, vagy mulasztás folytán tartósan alkotmányos visszásság keletkezik, illetve ezen visszásság bekövetkeztének közvetlen veszélye áll fenn. Minthogy pedig a jelen esetben ilyen tények nem állapíthatóak meg, így az egy éven túli panasz ügyében nem rendelkezem törvényes vizsgálati jogosultsággal.
	
	Álláspontom szerint azonban ettől eltekintve sem állapítható meg az adott esetben olyan alkotmányos visszásság, amely számomra az 1993. évi LIX. törvényben biztosított intézkedés megtételét tenné indokolttá. Az ismételten előterjesztett felülvizsgálati panaszok nyomán eljáró ügyészi szervek - köztük a Legfőbb Ügyészség Nyomozás Felügyeleti Főosztálya - részletesen felülvizsgálta az iratokat és ennek eredményeként helyezkedett arra az álláspontra, amely szerint a feljelentés jegyzőkönyvbe foglalásának mellőzésével kapcsolatos mulasztás - az egyéb intézkedés nyomán rendelkezésre álló adatokra tekintettel - az ügy érdemi elbírálását nem befolyásolta.

Budapest, 1997. június 9.

Gönczöl Katalin