OBH 4250/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Ágoston  Zsuzsa

A vizsgálat megindítása

Panaszos kiskorú gyermeke örökösödési ügyében fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Panaszában a gyámhatóság és a közjegyző eljárását kifogásolta, mert nem nyújtottak neki kellő segítséget abban, hogy az örökséget átvegye.
A megállapított tényállás 
Panaszos és volt házastársa különböző településeken éltek. Házasságukból egy gyermek született, aki az anya gondozásában nevelkedett. Az apa 1996 december 2-án meghalt, egyetlen törvényes örököse a  panaszossal közös gyermeke.
A körjegyzőség hagyatéki ügyekben eljáró előadója az örökség részét képező ingatlanokról hagyatéki leltárt készített és 1997 január 17 - én megküldte az örökös törvényes képviselője szerint illetékes polgármesteri hivatalnak. A közjegyző 1997 január 21-én kelt végzésével a kiskorú törvényes képviselője részére átadta a hagyatékot:  egy lakóház 1/2  rész tulajdonjogát és egy külterületi szántó 1997/ 39917 rész tulajdonjogát.
Sem a hagyatéki leltárban, sem a hagyatékátadó végzésben ingóságok nem voltak feltüntetve. 1997 február 13 - án panaszos megjelent az ingatlanok helye szerint illetékes körjegyzőségen és elmondta, hogy az elhunyt szülei nem adják neki oda a kulcsokat, holott jogerős hagyatékátadó végzés szerint az ingatlan 1/2 része kiskorú gyermeke tulajdonába került.( Az ingatlan másik 1/2 része a panaszos tulajdonát képezte.) Kérte a körjegyzőség segítségét a kulcsok megszerzéséhez. Panaszos ekkor azt is elmondta, hogy tudomása szerint az ingóságokat volt férje szülei nem akarják átadni, feltételezi, hogy ez az oka annak, hogy nem  kapja meg a kulcsokat.
A körjegyzőség ügyintézője arról tájékoztatta a panaszost, hogy az ügyben csak akkor tud eljárni, ha az illetékes gyámhatóság ( panaszos állandó lakhelye szerinti) megkeresi. A későbbiekben a körjegyzőség gyámügyi feladatokat ellátó ügyintézője levélben felszólította a kulcsokat birtokló nagyszülőket, azok átadására, de ez nem történt meg. 1997 március 22-én  a panaszos a rendőrség segítségét kérte a kulcsok megszerzéséhez. Ekkor azt mondták neki, hogy a saját és gyermeke tulajdonát képező ingatlanba a zár feltörésével is bejuthat. Panaszos ezt megtette, de időközben megjelentek az elhunyt hozzátartozói, megfenyegették és elkergették. Míg rendőri segítségért  ment a panaszos, az ingóságokat elszállították. A körjegyzőség dolgozói elmondták, hogy az ingóságokat csak peres úton szerezheti meg, nem tudnak segíteni.
Feltételezett alkotmányos visszásság:
- a tulajdonhoz való jog sérelme. [ Alkotmány 13. § (1)]
- az öröklés jogának sérelme. [14. §]
   - panaszhoz való jog [ 64.§ ]
  - jogbiztonság sérelme [ Alkotmány 2.§ (1)]

Alkalmazott jogszabályok
12/1987. (VI. 29.) MM rendelet a gyámhatóságokról, egyes gyámhatósági feladatokról és a gyámhatósági eljárásról (Hatályban 1997 november 1. napjáig.)
Közreműködés a hagyatéki eljárásban
66. § (1) A gyámhatóság biztosítási intézkedést kezdeményez a hagyaték, illetőleg a hagyatékhoz tartozó vagyontárgyak megóvása érdekében.
(2) A hagyatékátadó végzés kézbesítése után a gyámhatóság
a) megvizsgálja a végzés tartalmát és szükség esetén azt fellebbezéssel megtámadja vagy intézkedik, hogy a gyámhatóság által kirendelt gondnok a kiskorú, a gondnokság alatt álló, az ismeretlen helyen távollevő személy, illetőleg a méhmagzat igényét perrel érvényesítse,
6/1958. (VII. 4.) IM rendelet a hagyatéki eljárásról
4. § (1) Magyar állampolgár után belföldön maradt ingatlan vagyont leltározni kell.
(2) A belföldön maradt ingóságokat csak akkor kell leltározni, ha azok értéke a háromszázezer forintot meghaladja, és
d) a leltározást az örökösként érdekelt személy, a végrendeleti végrehajtó, a hagyatéki hitelező vagy a gyámhatóság kéri, továbbá, ha a bejelentett hagyatéki teher várhatóan meghaladja a hagyatéki vagyon értékét.
19. § (1) Az örökös, a gyámhivatal, ... a hagyatékhoz tartozó vagyontárgyaknak vagy azok egy részének biztosítását kérheti, ha alaposan tartani lehet attól, hogy a vagyontárgyakat eltulajdonítják, elrejtik, eltékozolják, megrongálják vagy más módon veszélyeztetik.
 (3) Ha a hagyatéknak, illetőleg a hagyatékhoz tartozó vagyontárgyaknak az előző rendelkezésekben meghatározott veszélyeztetése megállapítható, biztosítási intézkedéseknek hivatalból is helye van a következő esetekben:
a) a vagyon fekvése helyén nincs a meghalt személynek olyan hozzátartozója, meghatalmazottja, végrendeleti örököse, akinek kezelésére és őrzésére a hagyatéki vagyontárgyakat megnyugvással lehetne bízni,
b) az örökösök között kiskorúak vagy gondnokság alá helyezett személyek vannak és törvényes képviselőjük nincs, vagy törvényes képviselőjük távolléte miatt érdekeik védelméről megfelelően gondoskodni nem tudnak,
20. § (1) Biztosítási intézkedést a leltárelőadó és a hagyatéki eljárásra illetékes közjegyző tehet.
21. § A leltárelőadó a haláleset napjától a hagyatéki leltár beterjesztéséig terjedő idő alatt
b) azokat a szobákat, más helyiségeket, vagy megőrzésre szolgáló szekrényeket, ládákat és más tartályokat, amelyekben a veszélyeztetett vagyontárgyak vannak, sürgős szükség esetében a vagyontárgyak zár alá vételének foganatosításáig ideiglenesen lepecsételtetheti,
c) a hagyatékhoz tartozó ingókat zár alá veheti,

A vizsgálat megállapításai

Az ügyben keletkezett iratanyag áttanulmányozása után az alábbiakat állapítottam meg: Az ingóságokról nem készült leltár és azt a gyámhatóság sem kérte. A panaszos több alkalommal megkereste az ingatlan fekvése szerint illetékes körjegyzőséget, valamint a lakhelye szerint illetékes gyámhatóságot, de jogairól megfelelő kioktatást nem kapott, mindkét szerv a másiktól várt valamilyen intézkedést.

A kiskorú gyermekre való tekintettel az alábbi intézkedéseket kellett volna tenni:
- Figyelemmel arra, hogy a törvényes képviselője más településen élt és  nem juthatott be a lakásba, a hagyatékhoz tartozó ingóságok tekintetében a leltárelőadónak hivatalból biztosítási intézkedést kellett volna tenni, a hagyatékhoz tartozó ingókat zár alá kellett volna venni. Akkor sem történt ez meg amikor a panaszos a körjegyzőség ügyintézőjének elmondta, hogy az ingóságokat az elhunyt hozzátartozói el akarják tulajdonítani.
- A gyámhatóság a körülményekre való tekintettel biztosítási intézkedést kellett volna kezdeményezzen és - mivel a panaszostól tudta, hogy a hagyatékban  ingóságok is vannak - fellebbezéssel kellett volna élnie a hagyatékátadó végzés ellen, mert abban nem voltak feltüntetve ingóságok.
- A panaszost kezdettől fogva tájékoztatni kellett volna arról, hogy az ingatlanba joga van bemenni, akkor is ha a kulcsokat nem adják át neki (A rendőrségtől tudta meg, azt követően, hogy sem a polgármesteri hivatalok ügyintézői, sem ügyvédje nem világosították fel.)

Amikor a panaszost a hozzátartozók megfenyegették és elkergették, rendőri segítséget kért. Mire rendőri segítséggel visszatért, a lakást kiürítették. Az ingóságok eltulajdonítása jogosulatlan volt, erről panaszos tájékoztatta  a rendőrséget. A rendőrség a lakásba való bejutáshoz segítséget nyújtott, de az ingoságok eltulajdonításának tényéről szóló bejelentést nem vette figyelembe, büntető eljárást nem indított, panaszost sem tájékoztatta arról, hogy lehetősége van ezt kérni. 

Panaszosnak a panaszhoz való joga, a jogbiztonsághoz való joga és a gyermekének a tulajdonhoz való alkotmányos joga egyaránt sérült, az érintett hatóságok az említett jogokkal összefüggésben visszásságot okoztak. 
Az ingatlan fekvése szerint illetékes körjegyzőség - annak ellenére, hogy egységes szakigazgatási szerv - folyamatosan azt bizonygatta, hogy gyámhatóságként nem illetékes és nem tett semmilyen biztosítási intézkedést - mint leltárügyi előadó, vagy jegyző, holott ennek hivatalból történő  megtételére jogosítja fel a hagyatéki eljárásról szóló 6/1958. (VII. 4.) IM rendelet.
A gyámhatóság, amikor panaszos elmondta, hogy gyermeke örökségét képező ingóságokat nem vették leltárba és a gyámhatóság tapasztalhatta, hogy a kézhez kapott hagyatékátadó végzésben sem szerepelnek, nem tájékoztatta a panaszost a póthagyatéki eljárás lehetőségéről, nem élt fellebbezéssel a kiskorú érdekében. Arról sem tájékoztatta egyik hivatal sem a panaszost, hogy, - ha a bírósághoz fordul - anyagi helyzetére való tekintettel, költségmentességet kérhet.

Fentiek alapján megállapítottam, hogy panaszos gyermekének tulajdonhoz való jogának  sérülését az is okozta, hogy  a hatóságok nem nyújtottak segítséget érvényesítéséhez. 
Tekintettel arra, hogy leltár nem készült, nehéz felderíteni, hogy mik voltak a panaszos gyermekének örökségét képező ingóságok, melyeket a hozzátartozók eltulajdonítottak.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. §. alapján:
	
	Ajánlással élek a Csongrád Megyei Gyámhivatal felé, kérem, felügyeleti jogkörében fordítson fokozott figyelmet arra, hogy a kiskorú örökösök jogainak védelmében a  jegyzők és a gyámhatóságok tegyék meg a szükséges intézkedéseket.
	Ajánlással élek  a Rendőrkapitányság Vezetőjének: kérem, munkatársai figyelmét hívja fel arra, hogy abban az esetben ha az állampolgár segítségüket kéri és eljárásuk során büncselekmény elkövetésének gyanújáról szereznek tudomást akkor a sértett bejelentését megfelelően értelmezve a büntetőeljárást indítsák meg. 
	Ajánlással élek  a Csongrád Megyei Rendőrfőkapitányság Vezetője felé annak érdekében is, hogy a konkrét ügyet vizsgálja meg és abban az esetben, ha arra a megállapításra jut, hogy a büntetőeljárás lefolytatásának feltételei fennállnak, a nyomozást rendelje el.

Budapest, 1999. december 16.

Dr. Polt Péter