OBH 4242/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának részjelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy a balatonszárszói földkiadó bizottság nem adta ki részére az erdő művelési ágú részarány termőföldtulajdonát. Sérelmezte továbbá, hogy a földkiadó bizottság határozataiba nem nyerhetett betekintést.

Az ügy jogszabályi háttere

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény /a továbbiakban: Obtv.) 18. § (2) bekezdése kimondja, hogy az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti.

Az Áe. 15. § (1) bekezdése kimondja, hogy az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

A megyei (fővárosi) földművelésügyi hivatal létesítéséről és egyes hatáskört megállapító jogszabályi rendelkezések módosításáról szóló 1991. évi VII. törvény 1. § (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hivatal a Földművelésügyi Minisztérium területi szerve, a földművelésügyi miniszter irányítása és felügyelete alatt működik.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai

1997. szeptember 3-án kelt levelemben az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján tájékoztatást kértem a Somogy Megyei Földművelésügyi Hivatal Vezetőjétől a panaszokkal kapcsolatos álláspontjáról. 1998. március 30-án munkatársam távbeszélőn kérte a válasz mielőbbi megküldését.

Részjelentésem elküldésének időpontjáig a Somogy Megyei Földművelésügyi Hivatal Vezetője megkeresésemnek nem tett eleget. Ez az eljárás sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv-ben meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatainak ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz.

Ajánlás

Élve az Obtv. 20. § (1) bekezdésében biztosított jogommal felkérem Miniszter Urat, hogy gondoskodjon az Országgyűlési Biztos jogszabályon alapuló megkeresésének mielőbbi teljesítéséről.

Budapest, 1998. július 16.

Gönczöl Katalin

OBH 4242/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése

Ügyintéző: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalában előterjesztett beadványában részarány-földtulajdona kiadásának elhúzódását, továbbá azt sérelmezte, hogy a balatonszárszói földkiadó bizottság határozataiba nem tekinthetett be.

Vizsgálatomat a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elve és a tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja miatt indítottam meg.

Vizsgálatom során megkerestem az FM Somogy megyei Földművelésügyi Hivatalának Vezetőjét, akitől a panaszokkal kapcsolatos álláspontjáról kértem tájékoztatást.

Az ügy jogszabályi háttere

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 3. § (1) bekezdése szerint a közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
A (6) bekezdés úgy rendelkezik, hogy ezt a törvényt a honvédelmi, a külkereskedelmi igazgatási, a társadalombiztosítási, az adó-, jövedéki és vámigazgatási, az iparjogvédelmi ügyekben, továbbá a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról és a versenykorlátozásról, az árak megállapításáról, a biztosítóintézetekről és a biztosítási tevékenységről, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról, az értékpapírok forgalomba hozataláról, a befektetési szolgáltatásokról és az értékpapír-tőzsdéről, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról, valamint a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvényben meghatározott, valamint az atomenergia alkalmazása körébe tartozó tevékenységekre vonatkozó ügyekben akkor kell alkalmazni, ha jogszabály másként nem rendelkezik.
A (7) bekezdés rögzíti, hogy e törvény hatálya a szabálysértési és az állampolgársági eljárásra nem terjed ki.
A (8) bekezdés alapján a (6) és (7) bekezdésben nem említett államigazgatási eljárásokra vonatkozó jogszabályok e törvény rendelkezéseitől csak akkor térhetnek el, ha ezt e törvény megengedi.

Az Áe. 15. § (1) bekezdése kimondja, hogy az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 9/B. § (1) bekezdése kimondja, hogy ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM Hivatalhoz.
A (2) bekezdés úgy szól, hogy: Az FM Hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el.

Az érintett alkotmányos jogok

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A 13. § (1) bekezdése rögzíti, hogy a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai

A Somogy megyei Földművelésügyi Hivatal vezetőjétől 1997. szeptember 3-án kértem tájékoztatást. A válasz elmaradása miatt munkatársam 1998. március 30-án távbeszélőn kérte a tájékoztatás mielőbbi megadását.

Mivel az FM Hivataltól válasz továbbra sem érkezett, az 1998. július 16-án kelt részjelentésben, élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében biztosított jogommal, felkértem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Miniszter Urat, hogy gondoskodjon a jogszabályon alapuló megkeresés mielőbbi teljesítéséről.

A Miniszter Úr megbízásából eljáró közigazgatási államtitkár vizsgálatot indított, melynek során megállapította, hogy a Somogy megyei Földművelésügyi Hivatal a választ 1997. szeptember 18-án megadta. Ez a levél - melyet a közigazgatási államtitkár úr mellékelt - ismeretlen okból nem érkezett meg az Országgyűlési Biztos Hivatalába.

Megállapítható tehát, hogy a megkeresett szerv válaszadási kötelezettségének a törvényes határidőn belül eleget tett, az Országgyűlési Biztos részére részletes, a tényállás megállapítására alkalmas felvilágosítást adott. Meg kívánom jegyezni, hogy munkatársam részére 1998. március 30-án a válasz korábbi elküldéséről tájékoztatást adni nem tudtak.

A beadványban előadott, konkrét panaszokat illetően az alábbiak állapíthatók meg.

Panaszos a balatonszárszói földkiadó bizottsághoz törvényes határidőben beadott kérelmében megjelölte, hogy melyik földrészletből kéri részarányföltulajdonát kiadni. A Páskomi erdőre vonatkozó földkiadást a bizottság nem teljesítette.

Az 1993. évi II. törvény alapján a földkiadó bizottság 1996. december 31. napjával megszűnt, a bizottság által azidáig jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban lévő földkiadási ügyekben az FM Somogy megyei Földművelésügyi Hivatala jár el.
A földkiadás folyamatának legfőbb akadálya a bizottságok szakmai ismereteinek hiánya, a végrehajtás szakmai támogatásának megoldatlansága volt. Attól, hogy a még le nem zárt, folyamatban lévő földkiadási ügyekben az FM Hivatalok járnak el, mindenképpen szakmailag megalapozott, és remélhetőleg a részarány-tulajdonosok által is elfogadott döntések várhatók.

A 72/1995. (XII.15.) AB határozat elvi éllel szögezte le:
"Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt – még a kérelemre indult eljárásokban sem – az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát – a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán – kikényszeríthesse. 
Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A döntés hiánya miatt nem nyújthat be fellebbezést, s nem kérhet bírósági felülvizsgálatot sem. Ezen jogorvoslati eszközök igénybevételét ugyanis a törvények – kiemelten az Áe. 62., 71. és 72. §-ai – csak a már meghozott határozat megtámadása céljából teszik lehetővé."

Az 1993. évi II. törvény - 9/A. §-ának (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá (4) bekezdésében megjelölt okok miatt - az FM Hivatalhoz áttett ügyek intézésére határidőt nem állapít meg. Ezért az említett okok miatt áttett ügyek intézésére a határidőt az Áe. 15. §-a állapítja meg.

A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható, hogy az FM Hivatal panaszos földkiadási ügyét az Áe. szerinti érdemi határozat meghozatalára nyitva álló 30 napos ügyintézési határidő alatt nem intézte el.
Ez a mulasztás a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvével összefüggésben sérti a tulajdonhoz való jogot és ezzel alkotmányos visszásságot okozott.

Az iratokba való betekintésre az FM Földművelésügyi Hivatalok Főosztálya által kiadott, egységesen alkalmazandó feladat-terv miatt nem volt lehetőség. Eszerint a bizottságok megszűnését követően azok irattárát zárolták. Ezt követően a Megyei Földhivataltól átvett aranykorona mérleg ismeretében történik a földkiadási ügyek döntésre való előkészítése, majd megindul a hatósági földkiadási eljárás, sor kerül az irattár megnyitására.

Panaszos előzetesen egyeztetett időpontban akadálytalanul megtekintheti az irattárban tárolt földkiadási iratait.

A fentebb megállapított alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében az alábbi ajánlást teszem.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Hivatalvezető Urat, hogy gondoskodjon panaszos földkiadási ügyében az elsőfokú eljárás haladéktalan lefolytatásáról, ingatlan nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozat meghozataláról.

Budapest, 1998. szeptember 7.

Gönczöl Katalin