OBH  4209/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

a  Fővárosi Kerületek Földhivatala adatszolgáltatási rendszerének és a változások vezetésével kapcsolatos ügyintézésének áttekintéséről.

Az eljárás megindulása:

Ez év áprilisától júniusáig terjedő időszakban a sajtóban számos cikk jelent meg arról, hogy hosszú sorok kígyóznak a Fővárosi Kerületek Földhivatala (továbbiakban: Hivatal) előtt, a sorbanállóknak nepperek kínálják pénzért a sorszámokat és különböző társaságok ajánlkoznak a tulajdoni lap másolatok beszerzésére emelt szolgáltatási áron. Sokan be sem jutnak aznap az ügyfélszolgálati irodába, mert naponta csak 400 tulajdoni lap másolatot tud kiadni a földhivatal a 8-900 igénnyel szemben. Számos esetben a tulajdonosok kétségbeesve tapasztalták, hogy  kiváltott tulajdoni lap másolatokon nem az ő nevük szerepel, emiatt nem tudnak adás-vételi szerződést kötni, vagy vissza kell fizetniük a foglaló kétszeresét.
Több önkormányzat jegyzője is jelezte, hogy a földhivatallal kötött megállapodás ellenére nehézkes az adatszolgáltatás, vagy hiányos adatokkal érkezik a tulajdoni lap.
Az ügyfélfogadási rend kibővítésével  és a többműszakos munkaidő bevezetésével azóta az ügyfélszolgálat területén javult a helyzet, de továbbra is sok panaszban sérelmezik az ingatlan-nyilvántartást  érintő bejegyzések késedelmét, és a tulajdoni lap másolat adatainak hitelességét. Ezért a vizsgálatot kiterjesztettem az ingatlan-nyilvántartás fent említett problémáira is. A vizsgálathoz szakértő közreműködését is igénybevettem, akinek feladata az volt, hogy a Hivatal működésében tapasztalható anomáliák technikai és műszaki okait feltárja. Részletes megállapításait külön tanulmány tartalmazza, mely ezzel a jelentéssel együtt kezelendő.

Érintett alkotmányos jogok:

A jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz fűződő jog (Alkotmány 2.§ (1) bekezdés), melynek körébe tartozik az ingatlan-nyilvántartás közhitelessége is.

A tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bekezdés), illetve a tulajdonnal való szabad rendelkezés joga. 

Alkalmazott jogszabályok: 

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. tv. 117. §. (3) bekezdése, mely szerint ingatlan tulajdonjogának az átruházásához az erre irányuló szerződésen, vagy más jogcímen felül a tulajdonosváltozásnak az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzése is szükséges.

Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. tv. 15 §. (1) bekezdése, mely szerint az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított 30 napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, ennél hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet, vagy kormányrendelet állapíthat meg.

Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972. évi 31. tvr. 1 §. (1) bekezdése: Az ingatlan-nyilvántartás az ingatlanokhoz fűződő jogok és törvényes érdekek védelmében a valóságos állapotnak megfelelően tartalmazza az ország összes ingatlanának adatait, az ingatlanokhoz kapcsolódó  jogokat és jogi szempontból jelentős tényeket.
           
          2 §. (1) bekezdés: Az ingatlan-nyilvántartás nyilvános, ha törvény kivételt nem tesz, és hitelesen tanúsítja a feltüntetett adatokat, továbbá a bejegyzett jogok  és tények fennállását. 

         2 §. (3) bekezdés: Nem vehető figyelembe, ha harmadik személy arra hivatkozik, hogy az ingatlan-nyilvántartásban feltüntetett adat, továbbá a bejegyzett jog, vagy tény fennállásáról nem tudott.   

        3 §. (4) bekezdés: Az ingatlan-nyilvántartási tevékenység központi irányítását - a megyei (fővárosi) önkormányzat képviselőtestülete útján - a földművelésügyi miniszter látja el.

40/1990. (IX. 15.) Korm. rend. 5 §. (1) bekezdés k. pont: a földművelésügyi miniszter gondoskodik az ingatlan-nyilvántartás vezetéséről, a földminősítési rendszerről, a földtulajdoni és földhasználói előírások érvényesüléséről, a földforgalom szabályozásáról, a földvédelemről, ellátja a polgári célú állami földmérési, térképészeti- és távérzékelési feladatokat, továbbá közreműködik a térinformatikai rendszerek kialakításában... stb.

A vizsgálat megállapításai:

A szakértői vélemény és a helyszínen folytatott vizsgálat tapasztalatait az alábbiakban összegzem:

1. A Hivatal feladatai 1990-től jelentősen növekedtek. A tulajdonlással kapcsolatos jogsza-bályok változásával (tulajdonszerzési korlátozás megszűnése, gazdasági társaságok létrejötte, állami lakás elidegenítés, kárpótlás, stb.) kapcsolatos feladatok 1993-1994. évben csúcsosodtak, majd egy 200.000 db-os ügyiratszinten stabilizálódtak. A Földhivatal apparátusa évről évre kevesebb ügyiratot intézett el, mint amennyit iktatott. Számottevő intézkedés az ügyirat hátralék feldolgozása érdekében nem történt, az elintézetlen ügyeket évről évre görgette a földhivatal, ami végül is odavezetett, hogy 1996 év végén a hátralék 400.000 fölé emelkedett. Ez az 1990. évben számon tartott határidőn túl elintézetlen ügyeknek majdnem a tízszerese volt. Ezzel szemben az ügyirat érkezése  a vizsgált időszakban alig másfélszeres emelkedést mutatott. 
Némi javulás volt tapasztalható 1995. évben amikor az apparátus több, mint 269.000 ügyet intézett el. 1997. I-II. félévében ez a szám 30.000 alá esett. A határidőben elintézett ügyek száma kb. ennek a felét tette ki. Az év végére várhatóan  mindössze 60.000 ügyet tud elintézni a Hivatal. A határidőben elintézett ügyek számának ilyen drasztikus csökkenése nem magyarázható a számítógépes rendszerbe való betanulás kezdeti nehézségeivel. 

Mindez azt eredményezte, hogy a számítógépre vitt adatok nem felelnek meg a valóságnak, az ingatlanforgalom és a jogok, tények bejegyzésére irányuló kérelmek csak a nagy tömegű széljegy-állományban dokumentálódnak, melynek kezelése és követése a hivataltól jelentős többletmunkát kíván, az állampolgár számára pedig nem tartalmaz megbízható információt. Különösen nagy problémát jelent ha a  pontatlan iktatás miatt a széljegy a tulajdoni lapról hiányzik. Emiatt lehetetlenné válik az ingatlanra vonatkozó jogügyletek gyors és biztonságos lebonyolítása.

2. A Fővárosi Kerületek Földhivatalának vezetője szerint az évek alatt keletkezett hátralékos ügyiratok  kb. 40 %-át teszik ki azok az ügyek, melyek a Hivatal körén kívül eső okból nem elintézhetők: Ezek a következők:
- a lakótelepek telekkönyvezetlensége miatt átvezethetetlen ügyek,
- a több vevő részére értékesített (közös tulajdonú) üzemek bejegyezése iránti kérelmek,
- az időközben megszűnt (felszámolt) gazdasági társaságok hiányosan benyújtott kérelmei
(nincs akinek ki lehetne küldeni a hiánypótlási felhívást, vagy a bejegyzést elutasító                                                     határozatot) 

A fenti 40 %  csak becsült adat, mert a hátralékos ügyiratok között nincs elkülönítve az említett  okok miatt elintézhetetlen ügy ( "befagyott ügy" )  a tényleges hátraléktól. Az ilyen ügyiratokkal érintett ingatlanokon a további tulajdonszerzés sem vezethető át a nyilvántartáson. Mindaddig amíg erre megoldás nem születik, nem kezdődhet meg a hátralékos ügyiratok hatékony feldolgozása.

3. Jelentősen befolyásolja az ingatlan-nyilvántartás közhitelességét és nehezíti az adatszolgáltatást az a körülmény, hogy mintegy 170.000 tulajdoni lap valamilyen betöltési, scannelési vagy egyéb hiba miatt nem érhető el a számítógépes rendszerben.

4. A hagyományos feladatok (iktatás, ügyintézés) számítógépesítésével az ügyiratkezelés nem gyorsult fel. A helyrajzi szám alapján történő tulajdoni lap lekérdezés tranzakció ideje a szoftver telepítés időszakához képest jelentősen csökkent, de a feladat nagyságához képest  műszakilag még most sem  elfogadható. Ennek alapján megkérdőjelezhető a számítógépesítési projektbe eddig befektetett pénzeszközök hatékony,  gazdaságos felhasználása.

5. A számítógépes rendszer a dokumentumok scannelsésen alapuló tárolásából kifolyólag 
jelenleg is csak helyrajzi szám alapján képes keresni, így jelentősen megnehezítve az ügyfélszolgálati ügyintézést, ahol alapvető lenne a tulajdonos és a cím alapján történő keresés. 

6. A díjmentes adatszolgáltatás esetenként jelentős többlet terhet jelent a Hivatalnak. Egyes önkormányzatok 20-30.000 ingatlan tulajdoni lapjait kérik le - az illetéktörvény alapján -díjmentességre hivatkozva.

7. Nincs egységes földhivatali gyakorlat az ingatlan-nyilvántartásban tárolt dokumentumokba (a bejegyzés alapjául szolgáló okiratokba) való betekintésre. Jelenleg a Hivatal nem enged betekintést az irattárba, csak a tulajdonosnak, vagy meghatalmazottjának.
Az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvényjavaslat e problémára részletes szabályokat tartalmaz, ezért a javaslat elfogadásával e visszásság orvosolható. 

Összegezve az eddigi megállapításokat a vizsgálat olyan jogalkalmazási, műszaki és szervezési
hiányosságokat tárt fel melyek sértik az állampolgárok előzőekben említett alkotmányos jogait. A vizsgálati megállapítások 4. pontjára tekintettel szükségesnek tartom az  Állami Számvevőszék vizsgálatát is annak megállapítására, hogy a főváros ingatlan-nyilvántartásának modernizációjához felhasznált pénzeszközök arányban állnak-e az eddig  elért eredményekkel. Erről a jelentés egy példányával értesítem az Állami Számvevőszéket és kérem,  hogy  vizsgálata terjedjen ki arra is, hogy a fejlesztés befejezéséhez milyen erőforrásokra van még szükség és ezek rendelkezésre állnak-e. A vizsgálat többi megállapításával kapcsolatban a földművelésügyi miniszternek az alábbi ajánlást teszem:

Ajánlás:

Felkérem a  földművelésügyi minisztert, hogy a közhitelesség megóvása érdekében az alábbi  sürgős intézkedések foganatosításáról gondoskodjék: 

a hátralékos ügyek típusainak számbavétele, és az elintézhető ügyek azonnali       feldolgozása,
 a folyamatos (határidőn belüli) változásvezetés feltételeinek megteremtése, 
 az ingatlan-nyilvántartásról szóló jogszabálynak olyan módosítása,  mely elősegíti az un. "befagyott ügyek" lezárását,  
a gyorsabb ügyintézés és a pontosabb iktatás érdekében a bejegyzési kérelmek szabványosítása, ha szükséges jogszabály-módosítás útján,
a szoftver  eszközöknek a tenderkiírásban megfogalmazott alapelvekhez és a földhivatali tevékenység tényleges igényeihez  igazítása.

Figyelmébe ajánlom a mellékelt  szakértői vélemény megoldási javaslatait. 

Budapest, 1997. október 3.

Gönczöl Katalin