OBH 4207/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Zsiga Jánosné
Az eljárás megindítása

Tné K.Gy. panaszos a Hivatalunkhoz 1997.július 1. napján benyújtott beadványában azt sérelmezte, hogy az általa T.K. ellen tett feljelentés alapján indult eljárás eredményeként a rendőrség több mulasztást követett el,  és az ezzel kapcsolatos sérelmet az illetékes ügyészi szerv sem orvosolta. 

A tényállás és a vizsgálat megállapítása

	1/ A Budapesti XV. kerületi Rendőrkapitányság a Tné. K.Gy. által személyi szabadság megsértésének bűntette és más bűncselekmények miatt T.K. ellen tett feljelentéssel kapcsolatban az 1996. április 19. napján kelt 155-722/96. bü. számú határozatával  a nyomozás teljesítését - bűncselekmény alapos gyanúja hiányában - megtagadta.
	A Budapesti IV. és XV. kerületi Ügyészség az 1996. május 20. napján kelt B. XV. 767/1996. számú - utóbb nyomban közölt - határozatával  a rendőrségi határozat ellen bejelentett panaszt elutasította. 
	2./ Az adott esetben előterjesztett panaszt az 1993. évi LIX. törvény 17. § (4) bekezdése értelmében elutasítom.
	Az utóbb hivatkozott jogszabály szerint az országgyűlési biztoshoz a jogerős határozat közlésétől számított egy éven belül lehet fordulni.
	A büntető ügyekben eljáró nyomozó hatóságoknak a nyomozás megtagadásáról, illetve megszüntetéséről hozott határozatai ugyan kétségtelenül nem rendelkeznek jogerővel, mivel a törvény az ilyen határozatok esetében nem zárja ki azt, hogy a nyomozó hatóság utóbb az ügyben a nyomozást tovább folytassa. Ugyanakkor viszont a nyomozás megtagadása, vagy megszüntetése tárgyában hozott - vagy tudomásul vett, vagy pedig a Be 148. §-ában biztosított jogorvoslat alapján is elbírált - határozatok alakilag jogerősek, ennélfogva, ellenük az utóbb hivatkozott törvényhely szerint további panasznak már nincs helye.
	A jelen esetben lefolytatott eljárás nyomán meghozott nyomozást megtagadó határozat 1996. május 20. napján emelkedett jogerőre, míg az országgyűlési biztoshoz intézett panasz benyújtására 1997.július 1. napján - tehát egy éven túl - került sor. 

	Az előzőekben hivatkozott egy évi határidőtől az országgyűlési biztos csupán akkor tekinthet el, ha a kifogásolt intézkedés, vagy mulasztás folytán tartósan alkotmányos visszásság keletkezik, illetve ezen visszásság bekövetkeztének közvetlen veszélye áll fenn. Mivel pedig a jelen esetben ilyen tények nem állapíthatóak meg, így az egy éven túli panasz ügyében nem rendelkezem törvényes vizsgálati jogosultsággal.

Budapest, 1997. augusztus 25.

Gönczöl Katalin