OBH 4058/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Nagy Tiborné

Az eljárás megindítása 

A vizsgálat hivatalból indult. A heves Megyei Hírlap több száma foglalkozott az egri Unicornis szálló parkolójának ügyével. A cikkekből kitűnt, a lakók nehezményezik, hogy a szűk, túlzsúfolt belváros amúgyis elégtelen közterületi parkolási lehetőségét az önkormányzat tovább szűkítette azzal, hogy a szálló előtt lévő, korábban nyilvános parkolót bérbe adta a szállodának.

A cikk szerint a környék lakói nem értenek egyet a parkolási gondok megoldásaként parkolóház építésével sem, ők a lakásaik előtt az úton kívánnak parkolni.

A vizsgálat során felmerült alkotmányos visszásságok gyanúja:

jogbiztonság sérelme (Alkotmány 2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.")
jogorvoslathoz való jog (Alkotmány 57. § (5) "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.")

Jogszabályi háttér (az építkezés és engedélyezés idején hatályban volt jogszabályok)

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
1964.évi III. törvény az építésügyről, valamint a végrehajtására kiadott 30/1964. (XII.2.) Kormányrendelet
12/1986.(XII.30.) ÉVM rendelet az építési és használatba vételi engedélyezési eljárásról
2/1986. (II.27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
A vizsgálat megállapításai

Az Unicornis szálló felújítására kiadott 4007/1996. számú építési engedélyben az OÉSZ 78. § által előírt kötelező parkolóhely kialakítás helyett a "Polgármesteri Hivatal Főmérnöki Iroda a(z) 1996. 02. 09-én kelt jegyzőkönyvben a közterületi parkolót díjmentesen biztosította." - kitétel szerepel. 

Az 1996. február 9-én kelt jegyzőkönyv szerint a "kb. 25 éve kialakult parkolási helyzet és nagyságrend vonatkozásában a Polgármesteri Hivatal a parkolót továbbra is közterületi parkolóként biztosítja, a Szálló felé parkolási költségigényt nem támaszt."

Az 571-16/1997. számú, 1997. április 22-én kelt használatbavételi engedély egyáltalán nem vizsgálja a gépkocsik várakozására (parkolására) vonatkozó előírások teljesülését, akár az OÉSZ 78. §-ban, akár a fent idézett építési engedélyben és a jegyzőkönyvben foglaltakról legyen szó. A használatbavételi engedély kiadásának időpontjában az építési hatóság előtt nyilvánvaló volt részint a lakosság tiltakozása (a cikkek is már megjelentek) részint, hogy a parkolás biztosítása nem az építési engedélyben szereplő módon történik, és egyelőre ideiglenesen.

A tényállás és a bekért iratok alapján megállapítható:
az OÉSZ 78. § (1) bekezdése előírja: 
"Az építmények rendeltetésszerű használatához szükséges, de legalább az előírt mennyiségű és fajtájú gépjárművek részére, építési telken elhelyezett 
a) várakozó- (parkoló-) helyeket, vagy gépjárműtárolókat,
b) rendszeres teherszállítás esetén rakodóhelyeket kell létesíteni."
(4) bekezdés szerint: 
"A közterületen csak közhasználat céljára szabad gépjármű várakozóhelyet létesíteni, melyet egy tömbben 20 gépjárműnél nagyobb befogadóképesség esetén fásítással árnyékolni kell."
(8) bekezdés szerint:
"A már zömében beépített településrészek továbbfejlesztésének elősegítésére az (1), (2) és (5) bekezdésben előírt, telken belül kialakítandó várakozóhely megoldását - az egyes városszerkezeti egységekre kiterjedően - a rendezési terv, települési önkormányzati rendelet állapítja meg. ennek elkészültéig, ha az előírt várakozóhelynek a saját építési telken belüli kialakítása műszaki okból semmiképpen sem biztosítható, az építésügyi hatóság a tervezett építkezést akkor is engedélyezheti, ha az építtető a tervezett építkezéstől legfeljebb 500 m-es távolságon belül az előírt gépjámű elhelyezés
- más telken belüli kiépítéséről - az arra előírt parkolási lehetőség csökkentése nélkül - egyidejűleg, vagy
- a környéken épülő parkolóházban - szerződéssel igazoltan - legfeljebb öt éven belül gondoskodik. Ez a rendelkezés a meglévő építmények, telepek átalakítása, bővítése, rendeltetésmódosítása esetére is kiterjed."
Eger Belváros keleti terület RRT., illetve Maklári-hóstya RRT. rendelkezik a térségben a gépkocsik elhelyezhetőségéről. Szabályozási előírásai megfelelnek az OÉSZ által megkövetelt kereteknek és a helyi adottságoknak. A rendezési tervek jóváhagyása az építési és használatbavételi engedélyezés között történt, de ez érdemben nem bír befolyással az ügyre.)

Eger Megyei Jogú Város Közgyűlése 21/1996. (V. 15.) számú rendelete "a közterületek eltérő használatáról" 3. § (1) bekezdése szerint: 
"A közterületet rendeltetésétől eltérően használni, csak a tulajdonossal megkötött megállapodásban foglaltak szerint és az abban meghatározott használati díj megfizetése ellenében lehet, az alábbi esetekben:
a közterületbe nyúló üzlethomlokzat (portál), kirakatszekrény, üzleti védtető (előtető), ernyőszerkezet, hirdetőberendezés (fényreklám), továbbá cég- és címtábla elhelyezése, 
árusító és egyéb fülke (pl. élelmiszer, cukorka, gyümölcs, virág, könyv, hírlap, dohányárusítására szolgáló pavilon) elhelyezése,
a közúti közlekedéssel és fuvarozással kapcsolatos állomáshely, indítófülke, pénztárfülke, fedett várakozóhelyiség, üzemanyagtöltőállomás, iparágány elhelyezése,
az egyes létesítményekhez a közút területén kívül szükséges gépjárművárakozóhelyek kialakítása,
önálló hirdetőberendezés,
távbeszélőfülke, fülke nélküli távbeszélőkészülékek,
építési munkával kapcsolatos állvány, építőanyag és törmelék elhelyezése,
alkalmai és mozgóárusítás, javító-szolgáltató tevékenység,
vendéglátóipari előkert céljára,
kiállítás, vásár, alkalmi vásár, sport és kulturális rendezvények, továbbá mutatványos tevékenység végzése,
közhasználatra még át nem adott közterületek (pl. meg nem nyitott utca) ideiglenes hasznosítása.
Egyéb nem tiltott tevékenység."

(5) § (1) bekezdése szerint:
"A közterület eltérő használatára vonatkozó megállapodást - jelen rendeletben - meghatározott feltételekkel Eger Megyei Jogú Város Polgármestere, mint tulajdonos Önkormányzat képviselője, vagy az általa megbízott jogosult megkötni."

Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata és a Panoráma VIK Rt. Közterülethasználati megállapodást kötött 1997. április 01-1997. október 01. napjáig 28 darab gépkocsi várakozásának biztosítására 420 m2 közterület használatára, 420 ezer forint használati díj ellenében.

A megállapodás megfelel a fent idézett önkormányzati rendelet előírásainak és egyúttal a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 1. § (6) bekezdésének, mely szerint "a helyi önkormányzat a törvény keretei között....
b) önkormányzati tulajdonával önállóan rendelkezik, bevételeivel önállóan gazdálkodik, az önként vállalt és a kötelező önkormányzati feladatok ellátásáról egységes költségvetéséből gondoskodik. Saját felelősségére vállalkozói tevékenységet folytathat. Kiegészítő állami támogatásra jogosult az önhibáján kívül hátrányos helyzetben levő települési önkormányzat;"
továbbá az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésének "a helyi képviselő testület;
b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat,".

Megállapítottam továbbá, hogy a közterülethasználati megállapodás lejárta előtt a Szálloda további ingatlanvásárlással megoldotta a saját területén belüli parkolóhely biztosítását, így a közterületi parkoló újból bárki által igénybevehető.

Rögzíthető, hogy Eger tágabban vett történeti belvárosában a gépkocsik várakozásának helyzete valóban a Város részletes rendezési terveiben szabályozott módon javítható. Gyökeres változást a parkolóház(ak) építése hozhat, teljes körű igény kielégítésre a terület más módon fizikailag alkalmatlan.

Megállapítottam, hogy a Város, mint tulajdonos a jogszabályoknak megfelelően, a tőle elvárható módon járt el, eljárásában alkotmányos visszásságot nem észleltem.

A város a parkolásra vonatkozóan ugyanakkor az építési engedély és a használatbavételi engedély kiadásakor nem tett eleget - sem a határozati részben sem indoklásában - a vonatkozó jogszabályban előírt követelményeknek. (Vizsgálatomban csak és kizárólag az építési-használatbavételi engedélyezésnek a parkolásra vonatkozó részére szorítkoztam, mást nem vizsgáltam.)

Mivel ténylegesen nem valósult meg az 1996. február 9-én felvett jegyzőkönyvben vázolt, és az építési engedélybe beemelt megoldás, ezért ennek jogszerűségét külön nem vizsgáltam.

Azt azonban észrevételezem, hogy a használatbavételi engedélyezési eljárásra vonatkozó előírásokat megszegték. Nem vizsgálták a parkolás megoldatlanságát - az engedély kiadásának időpontjában 1997. október 1-ig érvényes ideiglenességét (lásd közterület használati megállapodás), nem rögzítették a Szálloda további használatának feltételeként a végleges megoldásra vonatkozó kötelezettséget, nem utaltak rá, hogy az építési engedélyben szereplő előírástól eltérő (egyébként jogszerű) megoldás született.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján Eger Megyei Jogú Város jegyzőjénél kezdeményezem, hogy a jövőben az építési és használatbavételi engedélyezési eljárásban körültekintőbben járjon el. Vizsgáljon és határozataiban térjen ki minden olyan körülményre, amely az engedély kiadásának, a feltételek megállapításának alapjául szolgált. Foglalja a határozatba mindazon kötelezettségeket, amelyeket a végrehajtása nem teljesítése esetén hatósági úton érvényesíthet, és amelyek előzetes előírása és teljesítése nélkül az engedélyt meg kellett volna tagadni. 
Kérem, hogy Eger Megyei Jogú Város jegyzője kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdésben meghatározott harminc napon belül értesíteni szíveskedjék.

Budapest, 1998. május 13.

Gönczöl Katalin