OBH 4015/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A Petőfi Népe c. lap 1997. április 1-én megjelent  "Félelem a feketevonaton" címmel hírt adott arról, hogy a Budapest - Lajosmizse között közlekedő vonaton rendszeresek az ittas fiatalok garázálkodásai. Egy alkalommal a szolgálatban lévő mozdonyvezetőt is megverték, amikor közbeavatkozott. Az ügyben a jelenlévő rendőrök nem intézkedtek kellő határozottsággal.
	A cikk alapján az  1993. évi LIX. tv. 16. § (2) bekezdésére tekintettel, hivatalból vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
13. § (1) A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van.
(2) A rendőr köteles a törvény rendelkezésének megfelelően, részrehajlás nélkül intézkedni.
33. § (1) A rendőr a további intézkedés megtétele céljából elfogja és az illetékes hatóság elé állítja azt,
a) akit szándékos bűncselekmény elkövetésén tetten értek;
3/1995. (III. 1.) BM rendelet a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról
6. § (1) Bűncselekmény vagy szabálysértés észlelése, valamint a közrendet, a polgárok személyét vagy javait fenyegető veszélyhelyzet esetén a rendőrt intézkedési kötelezettség terheli [Rtv. 13. § (1) bek.].
12. § (1) A rendőr az általa észlelt, vagy tudomására jutott és hivatalból üldözendő bűncselekményről – ha az elkövető ismert, annak megjelölésével – feljelentést tesz.
(2) A szándékos bűncselekmény elkövetésének helyszínén a tetten ért vagy menekülő tettest el kell fogni. Ha erre nincs mód, haladéktalanul intézkedni kell az elfogásra, és szükség esetén a helyszín biztosítására.
(3) A rendőr magánindítványra büntethető bűncselekmény észlelése esetén a feljelentés megtételére jogosult kérésére megadja a szükséges felvilágosítást.
86. § (1) A személyszállító vonatok, pályaudvarok és vasútállomások rendőri ellenőrzése a rendőr-főkapitányság, valamint az erre kijelölt rendőri szerv feladata.
(2) Azt a vonatot, melynek rendőri ellenőrzése közbiztonsági szempontból különösen indokolt, a rendőr-főkapitányság intézkedése alapján közrendvédelmi állománnyal a megye területén kísértetni kell. A vonatkísérési feladatok végrehajtása mellett, azzal összhangban meg kell szervezni a pályaudvarok és vasútállomások rendőri ellenőrzését.
(3) A személyvonatok ellenőrzésére legalább kétfős rendőrjárőrt kell vezényelni. A vonatkísérő szolgálat ellátására fizikailag és szakmailag jól felkészült, bonyolult helyzetekben önállóan intézkedni képes rendőröket kell kijelölni.
(4) A szolgálatot úgy kell szervezni és vezényelni, hogy a kijelölt vonatot a mindenkori közbiztonsági helyzetnek megfelelően, szükség szerint a cél-, illetve csatlakozó állomásig kísérjék. A rendőr-főkapitányság gondoskodik arról, hogy más rendőri szerv, illetve a saját állománya által kísért vonatokat a közbeeső állomásokon helyi járőr fogadja.
(5) A vonatkísérő járőr:
a) kísérést, személyőrzést nem hajthat végre;
b) a szolgálat ellátása során együttműködik a rendőr-főkapitányságok által vezényelt járőrökkel, a vasúti körzeti megbízottakkal és a vasút forgalmi személyzetével.
(6) A vonatkísérő járőr a személyes szabadságot korlátozó intézkedés foganatosítása esetén:
a) rádión keresztül egy közbeeső állomásra kérjen a szerelvény mellé helyi járőrt vagy körzeti megbízottat, részükre az intézkedés alá vont személyt igazoltatólap kitöltésével és az átvétel elismertetésével adja át;
b) az intézkedés alá vont személyt a cél- vagy közbeeső állomásra érkezéséig az utazóközönségtől elkülöníti, végrehajtja a szükséges ruházat- és csomagátvizsgálást, illetve a szökés megakadályozása érdekében megteszi a szükséges biztonsági intézkedéseket.
c) a járőrnek vonatkísérő szolgálatát az első olyan közbeeső állomáson ahol rendőrőrs vagy kapitányság van, meg kell szakítani, ha az intézkedés során kényszerítő eszközt alkalmazott, kivéve a szökés megakadályozása céljából alkalmazott bilincshasználatot, ha nem okozott sérülést.
(7) A járőr a vonatkísérés megszakítása esetén az állomásra történő érkezést követően:
a) helyi rendőri szervtől gépjárművet kér az előállítás foganatosításához;
b) a kapitányságon elkészíti a szükséges jelentéseket, okmányokat;
(8) A járőr intézkedéseinek jogszerűségét, szakszerűségét a helyi rendőri szerv vezetője vagy ügyeletese minősíti;
(9) A vonatkísérő szolgálat részletes szabályait külön rendelkezés állapítja meg.
(3) Nem tekinthető a (2) bekezdés a) pontja szerinti kóros elmeállapotnak az az eset, amikor a hivatásos állomány tagja a cselekményt önhibából eredő ittas vagy bódult állapotban követte el.
1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
122. § Elévülés miatt nem indítható fegyelmi eljárás, ha
a) a fegyelemsértés elkövetése óta 1 év, a szabálysértés elkövetése óta 6 hónap, vagy
b) az állományilletékes parancsnoknak a fegyelemsértésről való tudomásszerzésétől számított 3 hónap
eltelt.
Megállapított tényállás:
	A cikkben szereplő esemény 1996. október 13-án történt Felsőpakonyon. A megállóhelyre érkező 2819. sz. vonaton az utasok 2 db. vészféket indokolatlanul meghúztak. B. I. mozdonyvezető utasította a jegyvizsgálót, hogy keresse meg a meghúzott vészféket és állítsa vissza eredeti helyzetébe. Eközben a vezérlőkocsi hátsó peronjáról öt fiatalember szállt le, akik a kocsiban utazó, szolgálatban lévő rendőröket szidalmazták. A mozdonyvezető kérte a rendőröket, hogy amíg a fék helyreállítása tart, intézkedjenek a továbbra is szitkozódó fiatalokkal szemben. A rendőrök nem kezdeményeztek semmit. 
	A fékrendszer levegővel való feltöltése után a vonat elindult. Kb. 10-15 m. távolság megtétele után a vonatról leszállt fiatalemberek egyike közelebb jött és egy követ dobott a vezérlőkocsiban lévő rendőrök felé. A kocsi utasokkal is zsúfolásig tele volt. A mozdonyvezető az eseményt látva gyorsfékezéssel megállította a vonatot, leszállt és a dobáló fiatalembert a helyszínen elfogta. A fiatalember megpróbált elmenekülni, dulakodás tört ki, melynek következtében a mozdonyvezető könnyebben megsérült. A rendőrök csak a dulakodás után avatkoztak be, ami annyiból állt, hogy az elkövető személyi adatait felvették, majd elengedték. A mozdonyvezető sérüléséről a Kecskeméti Megyei Kórházban látleletet készíttetett. Az esemény miatt a MÁV Rt. Vagyonvédelmi Igazgatóság Ceglédi Kirendeltsége feljelentést tett a Dabasi Rendőrkapitányságon.
	 A MÁV Rt. Vezérigazgatóság Vasútbiztonsági Főosztálya levélben kérte a Készenléti Rendőrség Bevetési Parancsnokságot, hogy vizsgáltassa meg a vonaton szolgálatot teljesítő rendőrök viselkedését. A Készenléti Rendőrség - azóta más beosztásba került - parancsnoka válaszában közölte, hogy a rendőrök fegyelemsértést, szolgálattal összefüggő mulasztást nem követtek el. A válasz szerint a rendőröket meghallgatták. Az eseményről elmondták, hogy "Felsőpakony állomáson kapcsolódtak be a mozdonyvezető által elkezdett "intézkedésbe". A mozdonyvezető a mozdonytól kb. 100-150 m-re, 5-6 fiatalból álló csoporttal vitatkozott. Közölte az odaérkező rendőrökkel, hogy véleménye szerint a csoportból valaki vagy valakik kővel megdobálták a vonatot. Kérte, hogy a rendőrök igazoltassanak két fiatalembert. A rendőrök eleget tettek a kérésnek, majd megkérdezték a fiatalokat, hogy kik dobálták meg a vonatot. A csoport tagjai közül senki nem vállalta magára az állítólagos tettet. Egyéb információ híján a rendőrök az intézkedést befejezték." 
	"A vonaton - a mozdonyvezetőn kívül - senki más nem látta az állítólagos kődobálást. A jegyvizsgáló a rendőröknek elmondta, hogy sajnos a mozdonyvezető részéről nem az első eset, hogy túlzásokba bocsátkozik."
	A MÁV feljelentése alapján a Dabasi Rendőrkapitányság 1874/96. Bü. számon folytatta le a nyomozást. A Dabasi Városi Ügyészség B. 60/1997/1. sz. vádindítványában garázdaság, közfeladatot ellátó személy elleni erőszak és könnyű testi sértés elkövetésével vádolta meg az elkövetőt. A vádat - pót vádindítvány keretében - közlekedés biztonsága elleni bűntettel is kiegészítették. A tényállásban leírták, hogy "a vádlott erősen ittas állapotban utazott a vonaton. Felsőpakony állomás előtt meghúzott két vészféket, majd leszállást követően nyomdafestéket nem tűrő szavakkal, hangosan szidalmazta a vonaton utazókat. 
	A vádlott mindvégig a vonat mellett kiabált és hőbörgött, amíg a vészféket helyreállították, majd az elindulást követően zúzalék kővel kezdte dobálni a vezérlő kocsit. A vádlott magtartását látva B. I. mozdonyvezető leszállt a vonatról és odament a vádlotthoz azzal, hogy ő a mozdony vezetője és az utasok biztonságáért felel. A vádlott ekkor dulakodni kezdett a mozdonyvezetővel, melynek során ököllel arcul ütötte, majd a földre rántotta és többször megrugdosta. A vádlott fenti magatartásával akkor hagyott fel, amikor a vonaton szolgálatot teljesítő rendőrök lefogták." A vádat tanúvallomások is alátámasztották.

A vizsgálat megállapításai:
	A Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjétől beszerzett iratok alapján megállapítható volt, hogy lényeges ellentmondások voltak a vasúti dolgozók nyilatkozatai és a Készenléti Rendőrség vonatkísérő szolgálatot ellátó rendőrei által elmondottak között. A parancsnoki vizsgálat megállapításai nem voltak megalapozottak. A Dabasi rendőrkapitányság  nyomozása és az ügyben született vádindítvány a vasutasok által elmondottakat erősítették meg. Kifogásolható, hogy a MÁV kérésére kezdeményezett vizsgálatról adott tájékoztatóban a Készenléti Rendőrség vezetése olyan szinezetet akart adni az eseménynek, mintha az a mozdonyvezető hibájából alakult volna ki.
	A rendőrségi törvény és a szolgálati szabályzat alapján a rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. A szándékos bűncselekmény elkövetésének helyszínén a tetten ért vagy menekülő tettest el kell fogni. A vonatkísérő járőrnek együtt kell működnie a vonat forgalmi személyzetével. A tényállás alapján a rendőrök nem tettek eleget jogszabályokban előírt kötelezettségüknek, parancsnokaik pedig ezt tudomásul vették, anélkül, hogy alaposabb vizsgálatot folytattak volna a körülmények tisztázása érdekében. A rendőrök magatartását az intézkedés elmulasztása miatt fegyelmi eljárás keretében kellett volna vizsgálni. A vizsgálat során figyelembe kellett volna venni, hogy a rendőrök nem hivatkozhattak eredményesen arra, hogy az eseményről nem volt tudomásuk. A vonat vészfékezéssel állt meg. A leszálló fiatalok őket is szidalmazták. A rendellenességre az utasokkal együtt - akik közül a büntető eljárásban többen tanúskodtak - nyilvánvalóan ők is felfigyeltek és a rendbontók magatartását figyelemmel kisérték. A mulasztás súlyát növeli, hogy rendszeresen fordultak elő az adott időszakban is a vonatokon elkövetett garázdaságok, a vonatszemélyzet elleni támadások, az utasok súlyos sérülését eredményező kődobálások. 
	A vizsgálat megállapításai alapján a vonatkísérő rendőrök magatartása, illetve a vasút kérése ellenére az alapos parancsnoki vizsgálat elmaradása sértette a hatályos jogszabályokat és ezzel a jogállamiság és a jogbiztonság alkotmányos alapelvét. A felelősség megállapítására ennek ellenére nem kezdeményezek vizsgálatot, mert a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény rendelkezéseire tekintettel, a mulasztásnak vagy fegyelem sértésnek a parancsnok tudomására jutásától számított harmadik hónap után fegyelmi eljárás nem indítható, tehát a cselekmény 1997. januárjában elévült.
	Ajánlás:
	A megállapított alkotmányos visszásság megszüntetésére  az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom az Országos Rendőrfőkapitánynak, hogy gondoskodjék a vonatkísérő szolgálatot ellátó személyi állomány intézkedési színvonalának javításáról és annak rendszeres ellenőrzéséről, továbbá a MÁV-tól és az utazóközönségtől érkező panaszok alapos kivizsgálásáról. Intézkedéseiről a hivatkozott jogszabály alapján adjon tájékoztatást.

Budapest, 1998. május

Gönczöl Katalin