OBH 3939/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Borza Bea

A vizsgálat megindítása

Panaszos azzal a kérelemmel fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosa vizsgálja meg a panaszos lakásszomszédja által okozott zajterhelést, valamint szomszédai viselkedését.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16.§ (1) és 17.§ (1) bekezdése, valamint 29. § (1) bekezdése alapján a vizsgálatot kizárólag a panaszolt ügyben lefolytatott államigazgatási eljárásra korlátozva folytattam le, a lakásszomszédok tevékenységét és magatartását nem vizsgálhattam.

A megállapított tényállás

A panaszos beadványa, valamint Sátoraljaújhely város jegyzője által nyújtott tájékoztatás alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A panaszos kétlakásos társasházban lakik. Szomszédja 1996. október 17-én iktatott beadványában építési engedély iránti kérelmet nyújtott be a polgármesteri hivatalhoz, amelyben a lakásból szabászat kialakítását kérte. Az önkormányzat jegyzője által 1996. november 11-én kiadott építési engedély alapján – amelyben a használatbavételi engedély előfeltételeként előírta a zajszintmérés beszerzését a szakhatóságtól – elkészítették a szabászatot.

Az építési engedélyről szóló határozatot mint érintettnek a panaszosnak is kézbesítették, de ő sem a rendelkezésre álló határidőn belül, sem később nem élt jogorvoslattal.

A panaszos 1997. március 17-én bejelentéssel fordult a polgármesteri hivatalhoz, amelyben a szomszédban működő szabászat zajszintjét kifogásolta.

Az önkormányzat felszólítására a szabászatot működtető jogi személy 1997. április 30-án megkérte a használatbavételi engedélyt a szabászatra a Tűzoltóság és az ÁNTSZ hozzájáruló szakvéleményének csatolásával, illetve az előírt 1997. május 20-i határidőre csatolta a zajszintmérés jegyzőkönyvét.

A zajszintmérést az Észak-magyarországi Környezetvédelmi Felügyelőség készítette V2-01/97. szám alatt, amely szerint a szabászat által keltett zajszint 25 dB, amely a szabvány által megengedett 40 dB határérték alatt van.
A polgármesteri hivatal erről a tényről a panaszost értesítette.

Jogszabályi háttér

1997. évi CLIV. törvény
az egészségügyről

35. § (1) A népegészségügy a társadalom egészének szervezett tevékenysége, amelynek célja a lakosság egészségi állapotának javítása az egészség megőrzése, a betegségek megelőzése révén.
(2) A népegészségügyi tevékenység körében meg kell határozni az egészség tudományosan megalapozott biológiai és természeti-társadalmi környezeti feltételeit, az egészség megőrzésének, a betegségek megelőzésének hatékony, hozzáférhető és a lakosság által elfogadható módszereit, valamint az ehhez szükséges intézményrendszer sajátosságait.

36. § (1) A népegészségügy feladata a lakosság egészségi állapotának és az erre ható kockázati tényezőknek figyelemmel kísérése és elemzése, amelynek keretében
a) fel kell tárni az emberi szervezet, illetőleg a természeti és az épített környezet (a továbbiakban együtt: környezet) kölcsönhatásait, a környezet egészségkárosító tényezőit és kockázatait, valamint ezek hatásmechanizmusát az emberi szervezetre;
b) meg kell határozni
bc) az egészséges élet- és munkakörülmények feltételeit;
c) rendszeresen felül kell vizsgálni az egészségügyi határértékeket, továbbá szükség szerint gondoskodni kell módosításukról;

44. § (1) A települések, épületek, létesítmények, műtárgyak tervezése, létesítése, rendezése, használata, üzemeltetése, átalakítása, felújítása és megszüntetése, illetve berendezéseinek működtetése, valamint a közlekedési eszközök gyártása és használata során érvényesíteni és ellenőrizni kell a közegészségügyi előírásokat.
(2) A köz- és magánterületeket a közegészségügyi követelményeknek megfelelő állapotban kell tartani. Erről a tulajdonos, illetőleg a használó gondoskodik.

45. § (1) A környezet- és település-egészségügy feladata a környezet egészségkárosító hatásainak vizsgálata és a megelőzés lehetőségeinek feltárása.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenység keretében rendszeresen vizsgálni kell a talaj, a felszíni és felszín alatti vizek, valamint az ivóvíz, továbbá a kültéri és belső téri levegő szennyezettségét, a szennyvízelvezetés és a szilárd hulladékok elhelyezésének állapotát, valamint mindezek egészségkárosító tényezőit, a környezeti zaj-, rezgés- és fényártalmakat, a hőmérsékleti és a légnyomás okozta ártalmakat, az ionizáló és nem ionizáló sugárzások mértékét és egészségkárosító hatását.
(3) Ha valamely környezeti tényező szintje meghaladja az egészségügyi határértéket, az érintett területen tartózkodó személyeket erről tájékoztatni kell, az egészségkárosító hatások megelőzéséhez szükséges teendők egyidejű közlésével. A feltárt hiányosság megszüntetésére, illetve az egészségkárosító hatás megelőzésére - a hiányosság jellegétől függően - intézkedni kell.

141. § (1) Az állam - az e törvényben meghatározott keretek között - felelős a lakosság egészségi állapotáért, különösen azért, hogy az ehhez szükséges feltételrendszer kialakításával lehetővé váljon a közösségek és az egyének számára egészségi állapotuk megőrzése, védelme és fejlesztése, valamint szükség esetén lehetséges mértékű helyreállítása.
(2) Az állam felelősségének tartalma:
d) az egészségpolitikai cél-, feladat- és eszközrendszer meghatározása és érvényesítése.
(3) Az állam felelőssége körében az állam kötelezettségét képezi különösen
k) a népegészségügyi és az egészségügyi igazgatási tevékenység feltételeinek biztosítása.

12/1983. (V. 12.) MT rendelet
a zaj- és rezgésvédelemről

5. § Zajt, illetve rezgést előidéző új üzemi létesítményt, berendezést, technológiát, telephelyet és egyéb helyhez kötött külső zajforrást (a továbbiakban együtt: üzemi létesítmény) csak olyan módon szabad tervezni, létesíteni, üzembe helyezni, meglevőt pedig bővíteni, felújítani, korszerűsíteni, valamint építési munkát végezni, hogy azok rendeltetésszerű használata, illetőleg az építési munka végzése során keletkező zaj a területre, illetve rezgés a létesítményre megengedett zaj- és rezgésterhelési határértéket ne haladja meg.

4/1984. (I. 23.) EüM rendelet
a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról

1. számú melléklet a 4/1984. (I. 23.) EüM rendelethez

Üzemi létesítményekben folytatott tevékenységtől származó zaj megengedett egyenértékű A-hangnyomásszintjei

Sorszám
Területi funkció
Megengedett egyenértékű A-hangnyomásszint LAeq, dB

nappal
6-22h
éjjel
22-6h

2
Lakóterület és intézményterület laza beépítéssel

50

40

1964. évi III. törvény
az építésügyről

29. § (1) Az építésügyi hatósági engedély megadását meg kell tagadni, ha előre meg lehet állapítani, hogy az építmény megépítése, illetőleg fenntartása víz, gőz, gáz, füst, korom, hő, bűz, zaj, rázkódtatás, sugárzás vagy más ok miatt a környezetre olyan káros hatással járna, amely a helyi viszonyoknak és az érintett terület rendeltetésének megfelelő mértéket meghaladná, a szomszédos ingatlanok használatát számbavehetően korlátozná, illetőleg az állékonyságot, az egészséget, az élet- vagy közbiztonságot veszélyeztetné, vagy a közérdeket egyéb módon sértené.

Érintett alkotmányos jogok

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

A panasz alapjául szolgáló körülmények vizsgálat során megállapítottam, hogy Sátoraljaújhely város jegyzője mint építésügyi hatóság a vonatkozó jogszabályok szerinti eljárásában biztosította azoknak a feltételeknek a teljesítését, amelyek a panaszos alkotmányos jogainak védelme érdekében szükségesnek mutatkoztak. A környezetvédelmi szakhatóság által elvégzett mérések szerint a szabászat tevékenysége során pedig ugyancsak nem okozott olyan környezetkárosítást, amely a hatályos jogszabályok szerint sértené a panaszos egészséges környezethez, illetőleg a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogát.

Tekintettel azonban arra, hogy a panaszos által kifogásolt események túl mutatnak az országgyűlési biztos általános helyettese számára a reá vonatkozó törvényben rögzített hatásköri szabályokon, az említett eljáráson kívül egyéb kérdéseket nem tekinthettem át. Ugyanakkor a szomszéd által okozott elnehezült életkörülmények miatt további államigazgatási eljárás, illetve bíróság előtti polgári peres út áll nyitva panaszos számára, mely során az előbbihez birtokvédelemért, az utóbbihoz ugyancsak birtokvédelemért és egyéb jogvédelemért fordulhat.

Mindezek alapján megállapítom, hogy a város jegyzőjének eljárása nem okozott az alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot.

Budapest, 1999. április 30.

Polt Péter