OBH 3867/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy Budapest Főváros XVIII. ker. Pestszentlőrinc-Pestszentimre jegyzője kommunális adó megfizetésére kötelezte annak ellenére, hogy 2009. december 31-ig házadómentességben részesült.

Vizsgálatom során a rendelkezésemre bocsátott iratanyag tanulmányozása mellett felvilágosítást kértem a XVIII. kerületi Polgármesteri Hivatal Pénzügyi és Adóügyi Irodájától. Ezt követően Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának Vezetőjét kértem álláspontjának, véleményének kifejtésére.

A megállapított tényállás

A XVIII. ker. Tanács VB. Pénzügyi Osztályának Adócsoportja panaszos és neje részére a tulajdonukat képező lakásra 1980. január 1-től 2009. december 31-ig 30 évi házadómentességet engedélyezett. A határozat indokolása szerint az épületet a házadóról szóló 19/1974. (V.18.) MT rendelet 4. § (1) bekezdésének b) pontja alapján 30 évi házadómentesség illeti meg.

Pestszentlőrinc-Pestszentimre jegyzője az 1996. október 30-án hozott határozatában panaszos részére kommunális adó fizetési kötelezettséget állapított meg, majd az 1996. november 13-án kelt újabb határozatában 1995. évre 1.500 Ft. kommunális adó törlését rendelte el.

Az érintett alkotmányos jog

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az ügy jogszabályi háttere

Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § b) pontja kimondja, hogy az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálata.
A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 1. § (1) bekezdése kimondja, hogy a törvény felhatalmazása és rendelkezései szerint a települési (községi, városi, fővárosi és kerületi) önkormányzat képviselőtestülete rendelettel az illetékességi területén helyi adókat vezethet be.
Az 5. § b) pontja kimondja, hogy az 	önkormányzat rendeletével kommunális jellegű adók bevezetésére jogosult.

A 24. § alapján kommunális adókötelezettség terheli a 12. §-ban, valamint a 18. §-ban meghatározott magánszemélyt, továbbá azt a magánszemélyt is, aki az önkormányzat illetékességi területén nem magánszemély tulajdonában álló lakás bérleti jogával rendelkezik.
A 12. § (1) szerint az adó alanya az, aki a naptári év első napján az építmény tulajdonosa. Több tulajdonos esetén a tulajdonosok tulajdoni hányadaik arányában adóalanyok. Amennyiben az építményt az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyoni értékű jog terheli, az annak gyakorlására jogosult az adó alanya.
A 18. § kimondja, hogy az adó alanya az, aki az év első napján a telek tulajdonosa. Ingatlannyilvántartásba bejegyzett vagyoni értékű jog, illetőleg több tulajdonos esetén a 12. §-ban foglaltak az irányadók.

A 49. § a) pontja értelmében ha az önkormányzat a lakástulajdonra bevezeti az építményadót vagy a kommunális adót, egyidejűleg hatályát veszti a házadó, az út- és közműfejlesztési hozzájárulás.

Az 50. § úgy rendelkezik, hogy az e törvény alapján bevezetésre kerülő adókkal egyidejűleg hatályukat vesztett rendeletek alapján korábban jogerős határozattal engedélyezett adó, díj és hozzájárulás fizetésének kötelezettsége alóli mentességek, illetőleg kedvezmények, a kötelezettségekkel együtt vesztik hatályukat az új adók hatályba lépése napján. Azonban az új építésű lakásokra, lakásbővítésekre jogerős határozattal engedélyezett házadómentesség annak lejártáig mentességet biztosít a lakásokra megállapított építményadó alól.

A 20/1996. (VI.20.) számú és a 16/1996. (V.30.) számú rendelettel módosított 20/1995. (VI. 29.) számú önkormányzati rendelet szerint "Az a magánszemély, aki kommunális beruházást hajt végre vagy ilyen beruházás céljára befizetést teljesít, saját beruházás esetén a számlával igazolt ellenérték, illetőleg a befizetés támogatással csökkentett összegét a beruházás befejezésének évében levonhatja az Önkormányzat által megállapított, az adott évben esedékessé vált helyi adóból."

A vizsgálat megállapításai

Panaszos és neje részére a XVIII. kerületi tanács 2009. december 31-ig, 30 évre szóló házadómentességet engedélyezett a 19/1974. (V.18.) MT rendelet 4. § (1) bekezdésének b) pontja alapján. E rendeletet a házadóról szóló 1986. évi 25. számú törvényerejű rendelet helyezte hatályon kívül, míg e jogszabály az 1990. évi C. törvény rendelkezése alapján 1992. január 1. napjával vesztette hatályát.

Az 1990. évi C. törvény 50 §-a a helyi adók bevezetésével egyidejűleg hatályukat vesztett jogszabályok alapján korábban engedélyezett mentességek és kedvezmények megszűnésére állapít meg szabályokat. Valamennyi, a hatályon kívül helyezett jogszabályok alapján adott mentesség és kedvezmény megszűnik, az új építésű lakásokra megállapított házadómentesség kivételével az építményadó alól.

Panaszos 1995-ben 8.333 Ft. értékű kommunális beruházást végzett, melyet utólag számlával igazolt. Tekintettel a helyi adókról szóló önkormányzati rendelet fentebb idézett szakaszára, panaszosnak kommunális adófizetési kötelezettsége 1995. II. félévében, 1996-ban és 1997-ben nem volt. 1998. első félévében 667, második félévében 1.500 Ft-ot kellett fizetnie.

A házadómentesség csak akkor érvényesíthető, ha az önkormányzat építményadót állapít meg: "...jogerős határozattal engedélyezett házadómentesség annak lejártáig mentességet biztosít a lakásokra megállapított építményadó alól."

Az 1990. évi C. törvény felhatalmazza az önkormányzatokat arra, hogy rendelettel – a törvényben meghatározott adóalanyokra és adótárgyak után – adókat állapítsanak meg. Az Önkormányzat tehát a helyi adókról szóló törvényben kapott felhatalmazás alapján járt el amikor a kommunális adó bevezetéséről rendelkezett.

A magánszemélyek kommunális adója részben az építményadó, illetőleg a telekadó kötelezettséghez kapcsolódik, ugyanis az kötelezhető e jogcímen adófizetésre, aki egyébként az építményadó, vagy a telekadó alanya lehet.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, az ennek során hozott intézkedése, illetőleg annak elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn.

Az 1990. évi C. törvény biztosítja az önkormányzat adómegállapítási jogát, amely szuverén módon dönt arról, hogy gazdálkodási feladatai és az ehhez szükséges forrásképzés érdekében él-e és milyen mértékben – törvényi keretek között – a helyi adóztatás eszközével.

Kétségtelenül hátrányosan érinti panaszost a mentesség megvonása, azonban megállapítható, hogy a panasszal érintett hatóság, tehát a XVIII. kerületi Polgármesteri Hivatal a helyi adókról szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően járt el az alábbiak miatt:
- az önkormányzat a magánszemélyek meghatározott körére, valamint a vállalkozókra kommunális adót állapíthat meg,
- a jogerős határozattal engedélyezett házadómentesség az építményadó alól biztosít mentességet, nem pedig a magánszemélyek kommunális adója alól,
- kommunális beruházás miatt panaszos adómentességet kapott.

Az Alkotmánybíróság a jogállamiság kiemelt elemének tartja a jogbiztonságot. A jogbiztonság - többek között - megköveteli a megszerzett jogok védelmét, a teljesedésbe ment vagy egyébként véglegesen lezárt jogviszonyok érintetlenül hagyását.
Az Alkotmánybíróság 16/1996. (V.3.) AB határozatában elvi éllel szögezte le, hogy a szerzett jogok védelme szempontjából nem közömbös a szerzett jogok tárgyát képező jogalkotói ígéret érvényesülésének időtartama. A rövid időre szóló ígéretek fokozott védelmet élveznek, azok idő előtti, lejárat előtti megszüntetése szerzett jogokat sért, ezért általában alkotmányellenes. Hosszú távú ígéretek esetében azonban adott esetben a gazdasági helyzet változása megalapozott és alkotmányosként elfogadható indoka lehet az állam, a jogalkotó által végrehajtott – a szerzett jogokat érintő – változtatásoknak. Az Alkotmánybíróság egyidejűleg rámutatott arra, hogy a szerzett jogok védelme nem változtathatatlan (abszolút) érvényű, ám a kivételek - a kivételes jogalkotói beavatkozások - alkotmányosságának elbírálása csak esetről esetre lehetséges. Az Alkotmánybíróságról szóló törvény alapján az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik a jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálata.

Vizsgálati jogosultságom az érintett hatóság, vagyis a XVIII. kerületi Polgármesteri Hivatal eljárására terjed ki, amellyel kapcsolatban a fentiek alapján alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg, ezért további intézkedést tenni nem tudok, eljárásomat befejeztem.

Budapest, 1999. január 15.

Dr. Polt Péter