OBH 3570/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában előadta, hogy a szomszédjában működő autófényező műhelyben folytatott tevékenység során nagy mennyiségű egészségre ártalmas, büdös anyag kerül a levegőbe.
Sérelmezi, hogy az ügyben eljáró Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség /a továbbiakban: Felügyelőség/ nem szerez érvényt saját határozatainak, továbbá azt, hogy a Polgármesteri Hivatal az érintettek részére nem ad megfelelő tájékoztatást az üggyel kapcsolatban.
Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján az alkotmányos jogsértést kizárni nem lehetett, vizsgálatot indítottam.
A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem a Felügyelőség Hatósági Osztályának vezetőjét, továbbá Budapest-Zugló Jegyzőjét. Megkereséseimben tájékoztatást kértem a panasszal kapcsolatos álláspontjukról és a megtett intézkedésekről.

A megállapított tényállás

A rendelkezésemre bocsátott iratok alapján a következőket állapítottam meg.
A Polgármesteri Hivatal 1992. február 5-én adta ki az autófényező részére a vállalkozói igazolványt, majd február 10-én a telepengedélyt.

1993. június 1-én G.I-né és lakótársai panasszal fordultak a Hivatalhoz, amely elbírálásra áttette a beadványt a Felügyelőséghez.

A Felügyelőség 1993. július 28-án kelt levelében azt a tájékoztatást adta, hogy az autófényező műhelyben tartott helyszíni ellenőrzés során tapasztaltak alapján a tulajdonost kötelezték, hogy készítsen állapotfelvételi tervet a helyszínre, technológiára, anyagmérlegre, műszaki állapotra, stb. vonatkozóan.

Az 1993. december 1-én a Felügyelőség munkatársa jegyzőkönyvet vett fel a ház egyik lakójának lakásában. Eszerint: "A szomszédos lakók tájékoztatása szerint különösen a melegebb időszakban kellemetlen számukra a fényezőműhelyből kibocsátott szennyezés."

1995. július 31-én a Kerékgyártó u. 2. és 4. szám alatti ház több lakója arra kérte Budapest-Zugló alpolgármesterét, hogy az autófényező tevékenység megszüntetését kezdeményezze.

Az ÁNTSZ Fővárosi XIV. ker. Intézete a Polgármesteri Hivatal Vállalkozási Ügyosztályának munkatársával 1995. augusztus 3-án helyszíni ellenőrzést tartott az autófényező telephelyén. Foglalkozásegészségügyi szempontból hiányosságot nem tapasztaltak, megállapították, hogy a műhelyben elszívó mellett végzik a szórófényezést, amit a tető fölé 6 m-re vezetnek ki. Ezenkívül az ÁNTSZ átiratban megkereste a Felügyelőséget, mint első fokú környezetvédelmi hatóságot, hogy az autófényező vállalkozó tevékenységét környezetvédelmi szempontból vizsgálja meg és amennyiben szükséges az intézkedéseket tegye meg.

Budapest-Zugló Polgármesteri Hivatal Vállalkozási, Hasznosítási és Beruházási Ügyosztálya az alpolgármesternek írt bejelentésre 1995. augusztus 28-án azt a választ adta, hogy amennyiben a felügyelőség szakvéleménye szerint a telep működésének a környezetre gyakorolt hatása meghaladja a megengedhető mértéket, az ügyosztály - mint első fokú iparhatóság - kötelezni fogja a vállalkozót a szükséges munkálatok elvégzésére, illetve intézkedések megtételére.

1995. augusztus 30-án az alpolgármester a következőkről tájékoztatta a ház egyik lakóját: " R. G. fényező kisiparos ellen 1993-ban érkezett először lakossági bejelentés. Tekintettel azonban arra, hogy e tevékenység ipari tevékenységnek minősül, a panaszt a hatósági jogkörrel rendelkező Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Hivatalhoz továbbítottuk a szükséges intézkedések megtétele végett." Kiemelte, hogy levélben kérte fel a Felügyelőség vezetőjét az azonnali és hathatós intézkedés megtételére.

1995. augusztus 31-én az egyik lakónak az alpolgármester azt írta, hogy "az érvényben lévő jogszabályok szerint - sajnos - a fényező tevékenység ipari tevékenységnek minősül, mely esetben az I. fokú környezetvédelmi hatóság a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség, a Hivatalnak ez esetben hatósági jogköre nincs. Tekintettel azonban a sorozatos és jogos lakossági panaszokra az 1995. augusztus 9-én kelt levelemben felkértem a Felügyelőség igazgatóját a sürgős és hathatós intézkedés megtételére."

A Felügyelőség 1996. január 22-én hozott KF: 10.800-4/1995. számú határozatában arra kötelezte az autófényező műhely üzemeltetőjét R.G-t, hogy az oldószerek által okozott bűzhatás csökkentése érdekében készítsen intézkedési tervet és azt a határozat kézhezvételétől számított 30 napon belül nyújtsa be a Felügyelőségnek. Az indokolás szerint a Felügyelőség lakossági panaszbejelentés nyomán 1995. szeptember 5-én helyszíni ellenőrzést tartott, melynek során megállapította, hogy a panaszbejelentés megalapozott.

Panaszos 1996. április 26-án levélben fordult Magyar Bálint Országgyűlési képviselőhöz, melyben az autófényező tevékenység beszüntetésének kezdeményezését kérte.

1996. május 24-én a Polgármesteri Hivatal Vállalkozási, Hasznosítási és Beruházási Ügyosztálya tájékoztatta a ház egyik lakóját, hogy "amennyiben a felügyelőség szakvéleménye szerint a telep működésének a környezetre gyakorolt hatása meghaladja a megengedhető mértéket, Ügyosztályunk - mint elsőfokú iparhatóság - kötelezni fogja a vállalkozót a szükséges munkálatok elvégzésére illetve intézkedések megtételére.

1996. július 12-én a zuglói polgármester asszony az újabb panaszok miatt a Felügyelőségnek írt levelében kérte az ügy megoldását.

1996. július 26-án a Vállalkozási, Hasznosítási és Beruházási Ügyosztály főelőadója az autófényező-műhely létesítéséről és működéséről tájékoztatta Budapest-Zugló aljegyzőjét. Előadta, hogy R.G. telepengedély iránti kérelme véleménye szerint tartalmi és formai szempontból egyaránt hiányos (az ipari tevékenység termelő folyamatának leírása szűkszavúan ennyi: autófényezés, a használt eszközök és berendezések továbbá az egészségre veszélyes anyagok felsorolása elmaradt, a veszélyes hulladék kezelésének és eltávolításának módjára vonatkozó nyilatkozat nincs kitöltve, a kérelem nincs aláírva, a kérelemhez csupán az ingatlantulajdonos befogadó nyilatkozatát csatolták). Az iratokat tartalmazó 5/201/1992. számú ügyiratban nincs olyan irat, feljegyzés vagy adat, ami az ÁNTSZ megkeresésére, állásfoglalására utal. A telepengedély egy példányát megküldték a műszaki, közlekedési, tűzvédelmi szakhatóságon kívül a közegészségügyi hatóságnak is.

A Felügyelőség 1996. augusztus 5-én hozott KF: 4830/1996. számú határozatában arra kötelezte az autófényező műhely üzemeltetőjét R.G-t, hogy az előkészítési-fényezési tevékenység csak az arra a célra kialakított helyiségben (csukott) zárt ajtók mellett történhet, továbbá előírta azt is, hogy a fényezőfülkét olyan műszaki védelemmel lássa el, amely megakadályozza a szerves oldószerek környezetbe jutását és így a bűzpanasz megszűnését jelenti. A Felügyelőség előírta, hogy az elszívó-leválasztó rendszer kivitelezési dokumentációt engedélyezés céljából a Felügyelőségre 1996. október 30-ig nyújtsa be. A tervezett berendezés üzembehelyezésének határideje a határozat szerint 1996. december 30. Az indokolás utal arra, hogy a műhely üzemeltetője a KF: 10.800-4/1995. sz. határozatban foglaltaknak eleget tett, az intézkedési tervet benyújtotta, azonban a Felügyelőség további levegőtisztaság-védelmi intézkedések megtételét tartotta indokoltnak.

Budapest-Zugló jegyzője 1996. november 27-én panaszosnak ezt írta: "El kell ismerni, hogy az engedélyező, végeredményben a Hivatal, nem járt el elég körültekintően, de a telepengedély jogerős 1992. február 10-től."

A Felügyelőség 1996. december 3-án kelt 4830-6/1996. számú határozatában - elírás miatt javítva a 4830-7/1996. számú 1996. december 5-én hozott határozattal - a műhely üzemeltetőjét az alábbiakra kötelezte:
- a fényező tevékenységet olyan műszaki védelemmel lássa el, amely megakadályozza a szerves oldószerek környezetbe jutását, következésképpen a bűzpanasz megszűnését jelenti,
- a műszaki védelem beépítése, kialakítása után szabványos emissziós méréssel igazolja a Felügyelőség felé a kibocsátási határértékek szigorú betartását,
- a telephelyen keletkezett veszélyes hulladékok ártalmatlanítására és dokumentálására vonatkozó bizonylatokat a Felügyelőségnek küldje meg.
A határozat szerint a határidő: 1996. december 31.

A helyi önkormányzat képviselő-testületének két tagja 1997. január 7-én a lakók panaszát tolmácsolva "Mi szaglik a Kerékgyártó utcában, avagy hogyan működhet egy zöldövezeti besorolású kerületrészben egészségre súlyosan ártalmas autófényező műhely?" címmel interpellációt terjesztett elő a polgármester asszony felé.

Panaszos 1997. január 8-án arról tájékoztatta a Felügyelőséget, hogy az előírt módosításokat az autófényező nem végezte el, az állapotok változatlanok maradtak.

1997. január 10-én a Felügyelőség munkatársai az autófényező telephelyén lefolytatott ellenőrzés során megállapították, hogy "a KF: 4830-6/96. határozatban foglaltaknak az üzemeltető nem tett eleget, a bűzpanasz továbbra is él."

1997. január 14-én a Felügyelőség tájékoztatta Budapest-Zugló jegyzőjét, hogy az üzemeltető a fényezőfülke légszennyező kibocsátását csökkentő, a környezet aktív védelmét szolgáló berendezést nem építette be, így a panasz továbbra is jogos. Erre tekintettel javasolta a fényező tevékenység megtiltását. Tájékoztatta továbbá a jegyzőt, hogy az üzemeltető új, modern fényezőfülke telepítési dokumentációját a szakhatósági állásfoglalás kialakítása végett a Felügyelőségnek benyújtotta, az ügy elbírálása folyamatban van.

Budapest-Zugló jegyzője 1997. január 23-án arról tájékoztatta panaszost, hogy az autófényező vállalkozó ügyében első fokú államigazgatási jogkörében eljárva 1997. január 20-án intézkedést tett. A levél szerint panaszos nem ügyfél, ezért a döntés pontos tartamáról nem áll módjában tájékoztatást adni.

Panaszos 1997. január 28-án telefaxon küldött levelében kért tájékoztatást Budapest-Zugló jegyzőjétől.

A Felügyelőség munkatársa 1997. január 31-én tájékoztatta panaszost, hogy a Felügyelőség a szükséges hatósági intézkedések megtételére vonatkozó javaslatát az Önkormányzatnak 1997. január 17-én megküldte.

Panaszos a Felügyelőségnek 1997. február 9-én írt levelében előadta, hogy a bűzhatás továbbra is érezhető, majd 1997. február 26-án Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala felé is hasonló tartalmú észrevételt tett.

A Felügyelőség 1997. február 10-én hozott 19294/96-2. számú határozatában az autófényező kisiparos telephelyének 2 db helyhez kötött légszennyező pontforrásaira kibocsátási határértékeket állapított meg.

A Felügyelőség 1997. február 10-én kiadott szakhatósági állásfoglalásában a BLOWTHERM CONCEPT 6.00 aktívszenes leválasztóval ellátott fényező szárító fülke telepítéséhez környezetvédelmi szempontból az alábbi kikötésekkel járult hozzá:
-A festékes, oldószerrel szennyezett papírok, rongyok, üres festékes, oldószeres göngyölegek, csiszoló papírok, a leválasztó berendezés töltet (paplan, szén) veszélyes hulladéknak minősülnek, melyek gyűjtését, helyszíni nyilvántartását a 102/1996. (VII.12.) Korm. rend. előírásai szerint kell végezni. A bejelentési kötelezettség határideje a tárgyévet követő március 1-je.
- A légszennyezőkre vonatkozó kibocsátási határértékek betartásáról folyamatosan gondoskodni kell.
- A próbaüzem ideje alatt (90 nap) szabványos méréssel igazolja a határértékek betartását - a mérésről készült jegyzőkönyvet a végleges üzembehelyezés előtt küldje meg a Felügyelőségnek, illetve a próbaüzem megkezdésének időpontját jelentse be.
- A régi fényező-szárító fülkét nem üzemeltetheti.

Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala 04-1930/2/1997. számú 1997. március 3-án kelt határozatában az autófényező vállalkozó által a XIV. ker. Polgármesteri Hivatal jegyzőjének 1997. január 20-án hozott 13/770/97. számú határozata ellen benyújtott fellebbezést elutasította, az első fokú határozatot helybenhagyta. A 04-1930/2/1997. számú határozat indokolása szerint a XIV. ker. Polgármesteri Hivatal jegyzője 1997. január 20-án kelt határozatában az autófényező vállalkozói igazolványát visszavonta. A Közigazgatási Hivatal határozatában az is szerepel, hogy a "KF: 4830-6/96. számú kötelező határozatban foglaltak teljesítését Felügyelőségünk 1997. január 9-én ellenőrizte és megállapította, hogy az üzemeltető a fényezőfülke légszennyező kibocsátását csökkentő, a környezet aktív védelmét szolgáló berendezést nem építette be, így a panasz továbbra is jogos. A fenti okokra való tekintettel javaslom a fényező tevékenység megtiltását." A Felügyelőség ilyen tartamú tájékoztatása Budapest-Zugló jegyzőjének 1997. január 14-én kelt.
A Felügyelőség munkatársa 1997. március 26-án panaszos bejelentésére helyszíni vizsgálatot folytatott le. A bejelentőlap 2. pontjában a következő megállapítás szerepel: "A közvetlen szomszéd autófényező tevékenységet végez és bűzös oldószereket bocsát a környezetbe." Az 5. pontban ez áll: "Az autófényezés festékanyagainak szagát a bejelentés után 1 órával is lehetett érezni úgy, hogy a műhely már zárva volt." A veszélyeztetés tárgyaként "az autófényező környékén lévő házakban lakó emberek" megállapítás szerepel.

Panaszos a Felügyelőséghez 1997. április 16-án intézett levelében intézkedést kért, továbbá az 1997. február 9-én telefaxon küldött levele megválaszolásának elmaradását sérelmezte.

1997. április 28-án panaszos Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának Igazgatási és Hatósági Főosztályához fordult. Levelében az 1992. február 10-én kiadott telephelyengedély utólagos postázását kérte.

Panaszos 1997. április 30-án birtokvédelem azonnali foganatosítását kérte Budapest-Zugló Polgármesteri Hivatalának jegyzőjétől.

A Felügyelőség 1997. május 8-án a következő tartalmú levelet küldte panaszosnak: "Az ismételt panaszbejelentése az ügyre vonatkozó új tényállást nem ismertet, a megfelelő intézkedéseket az üggyel kapcsolatban Felügyelőségünk megtette, további intézkedések megtétele végett panaszát a helyi önkormányzathoz hivatalból áttettem.

Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala 1997. május 13-án hozott 55594/1/1997. számú határozatában a 04-1930/2/1997. számú 1997. március 3-án kelt határozatát visszavonta, s egyidejűleg utasította Budapest-Zugló jegyzőjét - határozata egyidejű megsemmisítése mellett - az új technológiai körülményeket figyelembe vevő telepengedélyezési eljárás lefolytatására.

Az 1997. május 16-án kelt levelében panaszos arról tájékoztatta Budapest-Zugló jegyzőjét, hogy az autófényező vállalkozó 1997. május 12-én építkezésbe kezdett. Előadta azt is, hogy a Polgármesteri Hivataltól kapott információ szerint e tevékenységet építési engedély nélkül végzi.

Panaszos 1997. május 29-én, június 3-án és június 9-én az autófényező tevékenység által kiváltott oldószer szag miatt bejelentést tett a Felügyelőségnek.

1997. június 11-én írt levelében panaszos a Fővárosi Közigazgatási Hivatal segítségét kérte.

Az 1997. június 18-án felvett jegyzőkönyv szerint: "R.G. június 17-én és 18-án is folytatta zavaró fényező tevékenységét bűzhatás mellett."

Budapest-Zugló Polgármesteri Hivatalának Hatósági Ügyosztálya 1997. június 20-án arról tájékoztatta panaszost, hogy az ügyben birtokvédelmi eljárás lefolytatása a Hivatalnak nem áll módjában.

Az 1997. június 24-én lefolytatott ellenőrzés során a Felügyelőség munkatársai megállapították, hogy két személygépkocsi gittelési munkálatai folytak nyitott ajtók mellett, a szemle idején enyhe oldószerszag volt érezhető. Az üzemeltető elmondta, hogy a javított felületek alapozása a régi fülkében előírás mellett zárt ajtónál történik, a fényezés az új BLOWTHERM fülkében folyik.

1997. június 24-én a Felügyelőség igazgatója tájékoztatta a Környezetvédelmi Főfelügyelőség igazgatóját a vállalkozó tevékenységével kapcsolatos intézkedéseikről. Levelében közli, hogy a vállalkozó "ismételt kötelezéseinkre csupán időt húzott", továbbá "a régi fülkében is dolgozik, holott ezt számára az új fülke létesítéséhez kiadott szakhatósági állásfoglalásban megtiltottuk".

Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának Igazgatási és Hatósági Főosztálya 1997. július 17-én kelt levelében azt közölte panaszossal, hogy utasította Budapest-Zugló jegyzőjét a birtokvédelmi eljárás haladéktalan lefolytatására, s az azt lezáró határozat meghozatalára, továbbá intézkedett az iratbetekintési jog helyes gyakorlásának engedélyezése iránt.

Budapest-Zugló Polgármesteri Hivatalának Településfejlesztési és Városgazdálkodási Ügyosztálya 8/1805/97. számú határozatában arra kötelezte az autófényezőt, hogy az engedély nélkül felépített melléképület toldalékot a határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül bontsa le. Az indokolás utal arra, hogy 1993-ban engedély nélküli átalakítás történt. A határozat ellen az autófényező fellebbezést nyújtott be, a Fővárosi Közigazgatási Hivatal eljárása jelenleg folyamatban van.

A Felügyelőség 1997. augusztus 5-én kelt határozatában kötelezte a vállalkozót, hogy telephelyén az új fényezőfülke emissziós méréseit a próbaüzem ideje alatt szakintézettel (szabványos méréssel) végeztesse el a határértékek betartásának igazolására, továbbá a mérési jegyzőkönyv egy másolati példányát a Felügyelőségnek küldje meg. Ennek határideje 1997. szeptember 25.
Arra is kötelezte az autófényezőt, hogy a régi falazott festőkamrát ne használja.
A határozat indokolása szerint "kötelezett a környezetvédelmi hatóság előírásait sorozatosan nem teljesíti, és ezzel a magatartásával veszélyezteti a környezetet."

A Polgármesteri Hivatal 1997. augusztus 12-én kelt 1/2gy/405/1997. számú határozatában a Fővárosi Közigazgatási Hivatal 55594/1/1997. sz. határozatával elrendelt eljárást megszüntette, mert a telepengedély alapján gyakorolható ipari tevékenységekről és a telepengedélyezés rendjéről szóló 20/1982. (X.12.) Ipm rendeletet idő közben hatályon kívül helyezték, így a Hivatal ezzel kapcsolatos hatásköre megszűnt.

1997. szeptember 2-án a Fővárosi Közigazgatási Hivatal 55.594/3/97. sz. határozatában elutasította a ház lakóinak a birtokvédelmi eljárás lefolytatására más közigazgatási szerv kijelölése iránti kérelmét.

Az ügy jogszabályi háttere

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 82. § (1) bekezdésének c) és d) pontja szerint a végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így:
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény 38. § (1) bekezdése kimondja, hogy ha az építményt (építményrészt) építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon építették meg, az építésügyi hatóság – kizárólag a műemlékek kivételével – az építményre (építményrészre) – kérelemre – fennmaradási engedélyt csak akkor adhat, ha az elvégzett építési munkára az építési engedély utólagos megadásának feltételei – a külön jogszabályban meghatározottak szerint – fennállnak vagy megteremthetők, illetve az építmény (építményrész) átalakítással szabályossá tehető. Az építésügyi hatóság az építtetőt – kérelem hiányában – a fennmaradási engedély megkérésére kötelezheti, vagy az eljárást hivatalból is lefolytathatja.

Az egyéni vállalkozásról szóló 1990. évi V. törvény 7. § (1) bekezdése szerint a vállalkozói igazolvány kiadása, visszavonása és az ezzel kapcsolatos igazgatási eljárás a vállalkozó székhelye, ha székhelye nincs, a telephelye szerint illetékes jegyző hatáskörébe tartozik.

Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról szóló 1991. évi XI. törvény 2. § (1) bekezdésének a) pontja úgy szól, hogy a Szolgálat felügyeletet gyakorol az ország közegészségügyi-járványügyi viszonyai felett. Ennek keretében az ország egész területén – a fegyveres erők és a Rendőrség kivételével – közegészségügyi ellenőrzést végez.
A 4. § (1) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy a 3. §-ban foglaltak végrehajtása érdekében a Szolgálat feladata különösen a légszennyezettség (immisszió) normáinak kimunkálása, a települések légszennyezettségének rendszeres ellenőrzése, a zárt terek levegőminőségének közegészségügyi vizsgálata.

A helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről szóló 1991. évi XX. törvény 85. § (2) bekezdésének c) pontja rögzíti, hogy a polgármester (főpolgármester) környezetvédelmi és természetvédelmi feladatkörébe, illetőleg államigazgatási hatósági hatáskörébe tartozik a légszennyezést okozó, szolgáltató és/vagy termelő tevékenységet ellátó létesítmények üzemeltetőinek más energiahordozó és/vagy üzemmód használatára kötelezése, a tevékenységnek időleges korlátozása vagy felfüggesztése.

A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 22. § (2) bekezdése kimondja, hogy a levegőt védeni kell minden olyan mesterséges hatástól, amely azt, vagy közvetítésével más környezeti elemet sugárzó, folyékony, légnemű, szilárd anyaggal minőségét veszélyeztető, vagy egészséget károsító módon terheli.
A 46. § (1) bekezdésének d) pontja úgy rendelkezik, hogy a települési önkormányzat a környezet védelme érdekében együttműködik a környezetvédelmi feladatot ellátó egyéb hatóságokkal, más önkormányzatokkal, társadalmi szervezetekkel.
A 101. § (1) bekezdése szerint aki tevékenységével vagy mulasztásával a környezetet veszélyezteti, szennyezi vagy károsítja, illetőleg tevékenységét a környezetvédelmi előírások megszegésével folytatja (a továbbiakban együtt: jogsértő tevékenység) az e törvényben foglalt és a külön jogszabályokban meghatározott (büntetőjogi, polgári jogi, államigazgatási jogi stb.) felelősséggel tartozik.

Az 1964. évi III. törvény végrehajtására kiadott 30/1964. (XII.2.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy az első fokú építésügyi hatósági feladatokat a – műemlékvédelem kivételével – a települési önkormányzatoknál a jegyző látja el.

A telepengedély alapján gyakorolható ipari tevékenységekről és a telepengedélyezés rendjéről szóló 20/1982. (X. 12.) IpM rendelet 6. §-a kimondja, hogy a telepengedélyezési eljárást nem kell lefolytatni, ha a szakigazgatási szerv – a területileg illetékes Állami Közegészségügyi-Járványügyi Felügyelőség véleményét is figyelembe véve – megállapítja, hogy a telepre korábban ugyanolyan tevékenységre, vagy a környezeti hatás szempontjából hasonló tevékenységre már adtak telepengedélyt, az engedélyezés során mérlegelendő körülmények lényegesen nem változtak és a telep a folytatni kívánt tevékenység céljára továbbra is alkalmas.

Az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról szóló 12/1986. (XII. 30.) ÉVM rendelet 8. §-a szerint a következő építési munkák csak építési engedély alapján végezhetők:
1. épület építése, bővítése (toldaléképítés, tetőtér-beépítés, emeletráépítés stb.), illetőleg elmozdítása;
2. épület olyan felújítása, helyreállítása, átalakítása vagy korszerűsítése, amely a teherhordó szerkezetét, a tetőzetét, a homlokzatát érinti, illetőleg az épületben lévő önálló rendeltetési egységek (lakások, nem lakás céljára szolgáló helyiségek stb.) számának, rendeltetésének megváltoztatásával jár.

A levegő tisztaságának védelméről szóló 21/1986. (VI. 2.) MT rendelet 5. § (1) bekezdése megállapítja, hogy a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter által meghatározott, helyhez kötött, működő légszennyező forrással kapcsolatban a levegőtisztaság-védelmi hatóság
a) kibocsátási határértéket állapít meg;
b) az üzemeltetőt – a káros légszennyezés megszüntetése érdekében – megfelelő elszívó-tisztítóberendezés létesítésére, a technológia korszerűsítésére vagy más intézkedésre kötelezheti;
c) mérést, vizsgálatot (a továbbiakban: vizsgálat) végezhet vagy végeztethet;
d)
e) nyilvántartja a légszennyező forrás jellemző adatait.
Az MT rendelet 10. § (1) szerint légszennyezési bírság fizetésére kell kötelezni a jogi személyt, a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetet, illetve egyéni vállalkozót, ha
a) káros légszennyezést okozó, helyhez kötött pont- és épületforrást üzemeltet;
b) bejelentésre kötelezett felületi forrást üzemeltet
– a kibocsátó felület nagysága alapján, továbbá
– a levegőtisztaság-védelmi előírások és tilalmak megsértése esetén;
c) jogszabályban tiltott, illetőleg
d) jogszabályban előírt levegőtisztaság-védelmi követelményeknek meg nem felelő anyagot, terméket, berendezést termel, üzemeltet, felhasznál, illetve forgalmaz.
A (2) bekezdés kimondja, hogy bírságot kell kiszabni a mozgó légszennyező forrást üzemben tartó jogi személlyel és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezettel, továbbá egyéni vállalkozóval szemben a kibocsátási határérték túllépése miatt.
A rendelet 15. § (1) bekezdése kimondja, hogy a helyhez kötött légszennyező forrásokkal kapcsolatos levegőtisztaságvédelmi államigazgatási ügyben első fokon
a) szolgáltató tevékenységet ellátó létesítmény esetén a 8. § (1) bekezdése a) pontja és a 9. § (1) bekezdése alapján indult ügyekben a polgármester; a 4. § (2)–(4) bekezdése, az 5. § (1) bekezdésének a)–e) pontjai, az 5. § (2) bekezdése és a 10. § (1) bekezdése alapján indult ügyekben a jegyző,
b) egyéb tevékenységet ellátó létesítmény esetén, a területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőség (felügyelőség),
c) szolgáltató és egyéb tevékenységet egyaránt ellátó létesítmény esetén a felügyelőség jár el.

A Környezetvédelmi Főfelügyelőségről és a környezetvédelmi felügyelőségekről szóló 1/1990. (XI. 13.) KTM rendelet 6. § (1) bekezdésének a) pontja szerint a felügyelőség a működési területén – a külön jogszabályban meghatározott keretek között – ellátja a levegőtisztaság-védelemmel kapcsolatos környezetvédelmi szakigazgatási és hatósági (szakhatósági) feladatokat.

A veszélyes hulladékokról szóló 102/1996. (VII. 12.) Korm. rendelet 38. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a veszélyes hulladékokkal kapcsolatos környezetvédelmi hatósági eljárásokban be kell szerezni az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat szakhatósági állásfoglalását (közegészségügyi állásfoglalás).
A (2) bekezdés kimondja, hogy ha jogszabály másként nem rendelkezik, a veszélyes hulladékokkal kapcsolatos ügyekben a közegészségügyi állásfoglalást az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat területileg illetékes megyei intézete, illetőleg a KFf hatáskörébe tartozó ügyekben az Országos Tisztifőorvosi Hivatal adja meg.

Az érintett alkotmányos jogok

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
A Magyar Alkotmány 18. §-a kimondja, hogy a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
A Magyar Alkotmány 57. § (5) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
A Magyar Alkotmány 70/D. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
A 70/D. § (2) bekezdése szerint ezt a jogot a Magyar Köztársaság az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

A Kerékgyártó u. 4. szám alatti ház lakói a bűzpanasz miatt több éve kérik az érintett hatóságok közreműködését a probléma megoldására.

A panasz jogosságát a Polgármesteri Hivatal és a Felügyelőség egyaránt elismerte. Ezt alátámasztja Budapest-Zugló alpolgármesterének 1995. augusztus 31-én kelt levele, valamint a Felügyelőség határozatai, megkeresésemre adott válasza.

A Felügyelőség 1996. augusztus 5-én és 1996. december 3-án hozott határozata a bűzpanasz megszűnése érdekében többféle intézkedés megtételére kötelezte az autófényezőt.
Az 1997. március 26-án felvett jegyzőkönyv, valamint panaszosnak az ügyben azóta tett bejelentései azonban arra utalnak, hogy a bűzhatás továbbra sem szűnt meg, a határozatok előírásait az autófényező nem tartotta be.
Ez az állapot sérti az autófényező környezetében lévő házakban élő emberek egészséges környezethez-, legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát, valamint a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének sérelmével is jár.

Az 1964. évi III. törvény végrehajtására kiadott 30/1964. (XII.2.) Korm. rendelet szerint az első fokú építésügyi hatósági feladatokat a – műemlékvédelem kivételével – a települési önkormányzatoknál a jegyző látja el. Az építési ügyben hozott  8/1805/97. számú határozat ellen a vállalkozó fellebbezést nyújtott be, jogerős határozat hiányában az Országgyűlési Biztosnak nincs vizsgálati jogosultsága.

A rendelkezésemre álló információk alapján megállapítottam, hogy az 1992-ben lefolytatott telepengedélyezési eljárás során a Polgármesteri Hivatal eljárása nem volt elég körültekintő: az ÁNTSZ bevonására nem került sor, a telepengedélyt a szomszédos ingatlanok tulajdonosainak nem küldték meg, megfosztva őket ezzel a jogorvoslat lehetőségétől. Ez az eljárás álláspontom szerint megvalósította a jogorvoslathoz való alkotmányos jog sérelmét.

Összességében megállapítottam, hogy a lakók panasza nem rendeződött, a sérelmezett állapot továbbra is fennáll.

Ajánlás

1. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség Igazgatóját, hogy a hosszú idő óta fennálló, az állampolgárok nagyobb körét érintő probléma megnyugtató, tehát a lakóközösség érdekeit figyelembe vevő rendezése érdekében a határozatok végrehajtását az államigazgatási eljárási törvényben szabályozott és leghatékonyabb végrehajtási cselekménnyel kényszerítse ki.

2. Felkérem továbbá Igazgató Urat, hogy folyamatos helyszíni ellenőrzések keretében vizsgálja a lakók panaszát és amennyiben a vállalkozó az előírásoknak nem tesz eleget, kötelezze a KF: 19294/96-2. számú határozatban kilátásba helyezett légszennyezési bírság megfizetésére. A helyszíni ellenőrzések során vizsgálják meg a veszélyes hulladékok tárolásának módját is.

3. Felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy vizsgálja meg az autófényező vállalkozó részére 1992-ben kiadott telepengedélyezési eljárást, különös tekintettel arra, hogy a szomszédos ház lakói nem élhettek jogorvoslati jogukkal.

4. Mivel a ház több lakója egymástól függetlenül rosszullétre, fejfájásra panaszkodott azt követően, hogy a lakásába ért, felkérem az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Zuglói Kirendeltségének tisztifőorvosát a helyszín /fényezőműhely és a szomszédos ház/ levegőminőségének közegészségügyi vizsgálatára.

Budapest, 1997. szeptember

Gönczöl Katalin