OBH 3561/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Zsiga Jánosné
Az eljárás megindulása

M. J.-né panaszos azért fordult panasszal Hivatalunkhoz, mivel az illetékes Rendőrség az 1995-ben, majd 1996-ban a sérelmére elkövetett lopás miatt tett feljelentése nyomán indított eljárást mindkét eljárást kellő körültekintés hiányában folytatta le, s ezért a nyomozást bűncselekmény hiányában megtagadó, - majd a második esetben megszüntető határozatokat megalapozatlanoknak tartja.

Mivel az adott esetben felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének sérelme, vizsgálatot rendeltem el. Ennek keretében beszereztem a szóban lévő büntető ügyben lefolytatott nyomozás iratait.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai

                 1./ A panaszos 1995. június 11. napján a Hajdúnánási Rendőrkapitányságnál lopás bűntette miatt ismeretlen tettes ellen tett feljelentést a lakásáról, illetve a padlásáról eltűnt tárgyak eltulajdonítása miatt.

Az említett Rendőrkapitányság 264/1995. bü. számú határozatával a nyomozást megtagadta.

A panaszosnak az ezen határozat ellen a törvényes határidőn jóval túl, 1996. június 18-án  előterjesztett   panaszát a Hajdúböszörményi Városi Ügyészség nem találta alaposnak.   
1996. július 29-én a panaszos ismét feljelentést tett további ingóságainak eltulajdonítása miatt a Hajdúnánási  Rendőrkapitányságnál.

A nyomozóhatóság a feljelentést követően a helyszínt megtekintette. Az erről készített jegyzőkönyv olyan tényt (behatolási nyom, lábnyom, stb.) nem tartalmaz, amely arra utalna, hogy bárki idegen járt volna a feljelentő ingatlanában. Az építmények ajtajainak állapotára, s bármiféle külső elváltozás hiányára és az adatgyűjtés nemleges voltára is tekintettel, a Hajdúnánási Rendőrkapitányság a nyomozást az 1996. november 11. napján kelt 610/1996. bü. számú határozatával bűncselekmény hiánya miatt megszüntette. Az ezen határozat ellen bejelentett panaszt a Hajdúböszörményi Városi Ügyészség az 1996. december 11. napján kelt B.381/1996. számú határozatával elutasította.

2./ Álláspontom szerint az adott esetben rendelkezésre álló adatok alapján további vizsgálatra    nincsen szükség. 

Az 1993. évi LIX. törvény rendelkezéseiből kitűnően az országgyűlési biztos nem büntető ügyekben eljáró hatóság, ezért vizsgálata során nem állapíthat meg tényállást, nem értékelheti a felmerült bizonyítékokat, így egyáltalán nem foglalhat állást a bűncselekmény elkövetésére vonatkozó alapos gyanú meglétéről, illetve hiányáról sem. Az országgyűlési biztos vizsgálata tehát kizárólag az ügyészi szakban lezárult büntetőügyekkel kapcsolatos eljárási cselekményekre, illetve mulasztásokra terjedhet ki. A jelen esetben pedig az 1996. évben kiterjesztett körű nyomozási cselekmények elvégzésére a törvényesség sérelme nélkül került sor. 

Mindezekhez képest a vizsgálat adatai nem szolgáltattak alapot olyan alkotmányos visszásság megállapítására, amely az országgyűlési biztos számára az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése szerinti intézkedés megtételét indokolná.

Budapest, 1997. november 24.

Gönczöl Katalin