OBH 3264/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Táborné dr. Forrai Katalin

A vizsgálat megindítása

H.J.-né pécsi lakos, ........-i üdülőtulajdonos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, sérelmezve a községi önkormányzat képviselő-testületének az üdülőtulajdonosok szemétszállítási díját meghatározó helyi rendeletét.
A panaszbeadvány alapján vizsgálatot indítottam, mert felmerült az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja. A vizsgálat során megkerestem ...... község önkormányzatának jegyzőjét. Megkeresésemben tájékoztatást kértem arról, hogy mely megfontolásból alakították ki az állandó lakosok és üdülőtulajdonosok közötti aránytalan díjfizetési kötelezettséget és arról, hogy az érintettek panasszal, keresettel megtámadták-e a helyi rendeletet, s az kiállta-e a törvényességi vizsgálat próbáját. Az önkormányzat jegyzője a tájékoztatást megadta, melyhez mellékelte a községi önkormányzat képviselő-testülete 8/1996.sz. rendeletével módosított, köztisztaságról szóló 1/1988. sz. tanácsrendeletet.

A megállapított tényállás

....... község tanácsa 1988-ban alkotott rendeletet a köztisztaságról, amelyet az önkormányzat képviselő-testülete többször módosított, legutóbb 1996-ban.
A helyi rendelet különbséget tesz helybéli lakosok és üdülőtulajdonosok között, mégpedig úgy, hogy a szemétszállítást idényszerűen igénybevevők magasabb díjat tartoznak fizetni, mint az állandó lakosok.
Megkeresésemre küldött válaszlevélben az önkormányzat jegyzője arról tájékoztatott, hogy a községben a lakóingatlanok száma alig egyhatoda a hétvégi házak és nagyobb üdülőegységek együttes számának. A község állandó lakosainak száma 750 fő, a lakosságszám szerinti normatív támogatás nem nyújt fedezetet a kisváros nagyságú belterülettel rendelkező község köztisztasági feladatainak megoldásához. Az ebből eredő ellentmondás feloldására a képviselő-testület az állandó lakosokra eső szemétszállítási költség egy részét átvállalta, az üdülőtulajdonosok kötelezettségét pedig a tényleges költséghez közelítette.
A jegyző közlése szerint az üdülőtulajdonosok szóban kifogásolták a rendeletet, de a döntés indokolását elfogadták, a megyei közigazgatási hivatal pedig nem tett törvényességi kifogást.

Az ügy jogszabályi háttere

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8.§ (1) bekezdése előírja, hogy a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében a településtisztaság biztosítása. A (3) bekezdés szerint a törvény a települési önkormányzatokat kötelezheti arra, hogy egyes közszolgáltatásokról gondoskodjanak. Az Ötv. 16.§ (1) bekezdése szerint a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére önkormányzati rendeletet alkot.
A helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről szóló 1991. évi XX. tv. 21.§-a megállapítja, hogy a közterület tisztántartásával és a lomtalanítási akciókkal kapcsolatos feladatok ellátásáról a települési, a fővárosban a fővárosi önkormányzat képviselő-testülete gondoskodik, külön jogszabály rendelkezéseinek megfelelően.
A köztisztasággal és a települési szilárd hulladékkal összefüggő tevékenységekről szóló 1/1986. (II.21.) ÉVM-EüM együttes rendelet 2.§ (2) bekezdése a települési önkormányzatok köztisztasági feladataira vonatkozóan a következőket írja elő: „Városokban, körzetközpontokban, kiemelt gyógy- és üdülőhelyeken, továbbá, ahol a terület rendeltetése azt szükségessé teszi, a települési szilárd hulladékokkal összefüggő tevékenység ellátásáról szervezett módon kell gondoskodni. 
Az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételét az 1995. évi XLII. törvény írja elő. A törvény 1.§ (1) bekezdése alapján a helyi közszolgáltatással ellátott területen lévő ingatlan tulajdonosa, használója az ingatlanon keletkező szilárd és folyékony hulladék elhelyezéséről - a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott módon - a helyi közszolgáltatás igénybevétele útján köteles gondoskodni, ha jogszabály vagy hatósági határozat eltérően nem rendelkezik. A 2.§ szabályozza a helyi önkormányzati rendelet tartalmát. Így a helyi önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a helyi közszolgáltatás megnevezését, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
a nyilvánosan meghirdetett pályázatot elnyerő, a közszolgáltatást végző intézmény vagy szakvállalkozás (szolgáltató) megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a szolgáltató a közszolgáltatás teljes körét valamennyi tulajdonos tekintetében rendszeresen köteles ellátni;
a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a szolgáltató és a tulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit (Ptk. 226.§ (1) bek.);
a közüzemi szolgáltatás (Ptk. 388.§) esetén a közüzemi szerződés létrejöttének módját, valamint a szolgáltatás igénybevételének, korlátozásának, megtagadásának - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
az érintett közfeladattal összefüggő - jogszabályban nem rendezett - helyi önkormányzati hatósági feladatot, hatáskört és szabálysértést;
az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.

Az érintett alkotmányos jogok

Az alkotmány 2.§ (1) bekezdése kimondja, hogy: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” 
A jogállamiság alapvető eleme a jogbiztonság A jogbiztonság a jogalkotó kötelezettségévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, annak egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára.
Az alkotmány 44/A.§ (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület feladatkörében alkotott rendelete nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabályokkal.
Az alkotmány 70/A.§ (1) bekezdése így fogalmaz: „A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
Az alkotmány 77.§ (2) bekezdése rögzíti: „Az alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, miden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek.”

A vizsgálat megállapítása

A vizsgálat - a fent idézett jogszabályok, valamint ..... község módosított 1/1988.sz. tanácsrendeletének összevetése alapján - megállapította, hogy a rendelet törvénysértő, mert nem tartalmazza a szolgáltatási időszakot, a szolgáltatás gyakoriságát, a szolgáltató megnevezését, a tulajdonos jogait és kötelességeit.
Az önkormányzat által kötelezően megszervezett szemétszállítási szolgáltatás alapvető feladata, hogy biztosítsa a lakosok által megtermelt szemét elszállítását. A szolgáltatás szintjének, a szemétszállítás gyakoriságának meghatározásánál ebből következően döntő jelentőse van a megtermelt szemét mennyiségének.
..... község hatályban lévő rendelete szerint a díjfizetés alapja az ingatlan, lakó vagy üdülőegység, a szemétszállítási díj összege, független attól, hogy hány lakos használja az ingatlant, illetve a lakosok mennyi időt töltenek az ingatlanban és mennyi szemetet terelnek.
Az Alkotmánybíróság 26/1997. (IV.25.) AB sz. határozatában rámutat arra, hogy az önkormányzati rendeletalkotással szembeni lényeges követelmény, hogy a közszolgáltatás díja az átalányjellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás értékéhez közelítsen, a jogalkotó az érintett csoportokhoz tartozók körülményeit megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltósággal értékelje.
A díjmegállapítás tehát nem lehet önkényes, az objektív ismérveknek meghatározott igénybevevői körre pedig azonos tartalmú, illetve joghatású rendelkezéseket kell meghatározni.
A díjtételek különbözősége az állandó lakosok és üdülőtulajdonosok között önmagában nem feltétlenül alkotmányellenes, ha a község sajátosságaiból eredő helyzet a helyi rendeletben szabályozott módon jelenik meg és az egyébként is megfelel a már idézett egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló törvénynek.
Alapvetően az alkotmány 2.§ (1) bekezdésében rögzített jogbiztonság követelményével, valamint a 70/A.§ (1) bekezdésében meghatározott jogegyenlőség elvével kapcsolatos visszásságot okoz, hogy .... község köztisztaságról szóló rendelete nem felel meg a fentebb ismertetett 1995. évi XLII. törvénynek.

Ajánlás

Az 1993. évi LIX. törvény 25.§-a alapján a következő ajánlásokat teszem:

Felhívom .... község képviselő-testületét, hogy alkosson rendeletet a helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről, amely megfelel az 1995. évi XLII. tv. szabályainak.

Budapest, 1998. december 4.

Dr. Polt Péter