OBH 3223/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	Budapest főpolgármestere hatáskör hiányában megküldött egy több személy által aláírt tiltakozó levelet, amelyben a levél készítői gyermekeik védelmében a közterületeken megjelenő - általuk erotikus tartalmúnak ítélt - reklámok ellen tiltakoznak. Elsősorban azokat az óriásplakátokat tartják veszélyesnek a gyermekekre, amelyek erotikus, szexuális tartalommal vagy utalásokkal alkohol, kozmetikum vagy fehérnemű vásárlására ösztönöznek. Véleményük szerint ezek a jelenségek veszélyeztetik a konzervatív erkölcsi elvek szerint történő gyermeknevelést. 
	A beadvány alapján az 1993. évi LIX. tv. 16. § (2) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jogok:
A vállalkozás és a gazdasági verseny szabadságának joga (Alk. 9. § (2) bek.)
A gyermekek joga a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez (Alk. 67. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1997. évi LVIII. törvény a gazdasági reklámtevékenységről
4. § Tilos közzétenni olyan reklámot, amely
a) személyhez fűződő jogokat, kegyeleti jogot, valamint személyes adatok védelméhez való jogokat sért,
b) erőszakra buzdít, illetve a személyes vagy közbiztonságot, környezetet, illetve természetet károsító magatartásra ösztönöz,
c) félelemérzetet kelt.
5. § (1) Tilos közzétenni olyan reklámot, amely a gyermek- és fiatalkorúaknak szól, és
a) fizikai, szellemi vagy erkölcsi fejlődésüket károsíthatja,
b) tapasztalatlanságuk vagy hiszékenységük kihasználásával közvetlen felszólítást tartalmaz arra, hogy a felnőtt korúakat áru vásárlására ösztönözzék.
(2) Tilos közzétenni olyan reklámot, amely a gyermek- és fiatalkorúak fizikai, szellemi vagy erkölcsi fejlődését károsíthatja, így különösen, ha a gyermek- és fiatalkorúakat veszélyes, erőszakos, továbbá a szexualitást hangsúlyozó helyzetben mutatja be.
15. § (1) A Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség (a továbbiakban: főfelügyelőség) – első fokon a megyei (fővárosi) fogyasztóvédelmi felügyelőségek (a továbbiakban: felügyelőség) – látja el a gazdasági reklámtevékenységre vonatkozó rendelkezések betartásának ellenőrzését; ezen belül lefolytatja az e rendelkezések megsértése miatti eljárásokat.
(2) A Tpvt. rendelkezéseibe is ütköző reklám esetén a Tpvt.-ben meghatározottak szerint a bíróság, illetve a Gazdasági Versenyhivatal jár el.
22. § (1) A rádió és televízió műsorszolgáltatásában közzétett reklámra – ha e törvénytől eltérő követelményeket állapít meg – a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvényben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) A szabadtéri reklámhordozók elhelyezésére vonatkozó szabályokat külön törvény állapítja meg.

63/1991. (XI. 30.) AB határozat
Az egyéni vállalkozásokról szóló 1990. évi V. törvény mint vállalkozói tevékenységet nem tiltja meg az erotikus, szexuális, pornó szolgáltatásokat, eszközök előállítását és gyártását, hirdetését. A belkereskedelemről szóló 1978. évi I. törvény és ennek végrehajtására kiadott, az üzletek működéséről szóló 6/1990. (IV. 5.) KeM rendelet (Hatályon kívül helyezte: 4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet 28. § (1). Hatálytalan: 1997. II. 21-től.) pedig kifejezetten engedélyezi ilyen tevékenység folytatását, megszabva azoknak korlátait is.

4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről
14. § (1) Szexuális áru – a többi árutól elkülönítve – csak zárt csomagolásban hozható forgalomba. A 18. életévét be nem töltött személy részére szexuális árut értékesíteni, kölcsönözni (a továbbiakban együtt: értékesíteni) tilos.
(2) Szexuális árut közterületen vagy kirakatban elhelyezni, közszemlére tenni tilos.
(3) Alsó- és középfokú oktatási, gyermek- és ifjúságvédelmi, valamint vallás gyakorlására szolgáló intézmény bejáratától számított 200 méteres közúti (közterületi) távolságon belül szexuális árut értékesítő üzlet nem működhet.

17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet egyes szabálysértésekről
Jogellenes hirdetés
7/A. § (1) Aki a jogszabályba ütköző, a közerkölcsöt sértő vagy az érdekeltek megtévesztésére alkalmas hirdetést (reklámot) tesz vagy tétet közzé,
tízezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás – az általános eljárási szabályok által megállapított keretben – a fogyasztóvédelmi felügyelőség hatáskörébe is tartozik.
Hatályon kívül helyezte: 1997. évi LVIII. törvény 24. § d). Hatálytalan: 1997. IX. 1-től.

Szexuális áruk forgalmazásával kapcsolatos szabályok megszegése
118/B. § (1) Aki a szexuális áruk forgalmazásával kapcsolatos előírásokat megszegi harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Azt a szexuális árut, amelyre nézve a szabálysértést elkövették, el kell kobozni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás – az általános eljárási szabályok által megállapított keretben – a fogyasztóvédelmi felügyelőség hatáskörébe is tartozik.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a rendőrség, a közterületfelügyelő, a fogyasztóvédelmi felügyelőség helyszíni bírságot szabhat ki.

Megállapított tényállás:
	A beadvány készítői azért fordultak a főpolgármesterhez, mert véleményük szerint a  közterületeken elhelyezett óriásplakátok egyes - főként szeszesitalt, kozmetikumot és fehérneműt reklámozó hirdetményei "agresszív ... és sértő módon ábrázolják és propagálják a szexualitásra és romboló szenvedélyek kiélésére való szabadságot" és veszélyeztetik gyermekeik konzervatív elvek szerinti nevelését. Az önkormányzat nem szabályozhatja a reklámok tartalmát, ezért a főpolgármester az állampolgári jogok országgyűlési biztosának küldte meg a beadványt.
	A beadvány nem jelöli meg pontosan, hogy milyen cég, milyen termék vagy ábrázolásmód ellen van kifogása a szerzőknek. Nem utal olyan hatósági döntésre, intézkedésre vagy ezek elmulasztására sem, amellyel kapcsolatban az országgyűlési biztos hatásköre megállapítható lenne. A gyermekek erkölcsi fejlődéséhez szükséges állami, társadalmi gondoskodás - mint alkotmányos jog - esetleges sérelme csak konkrét esetben állapítható meg, de a beadvány ilyen konkrétumot nem tartalmaz. 
	A reklámtevékenységet szabályozó 1997. évi LVIII. törvény összefoglalja azokat a - korábban alacsonyabb szintű normákban szabályozott - reklámozási módszereket, amelyek tiltottak és külön hangsúlyozza a gyermek- és fiatalkorúaknak szóló vagy erkölcsi fejlődésüket veszélyeztető reklámok korlátozását, illetve tilalmát. Ezek a tilalmak és korlátozások összhangban vannak a fejlett reklámiparral rendelkező Európai Unió hasonló tárgyú szabályaival. A reklám is élvezi az Európai Unió belső piaci négy szabadságjogának védelmét. A reklámnak, mint szolgáltatásnak a szabad forgalma és a reklámhordozónak, mint árunak a szabad forgalma az áruk és szolgáltatások szabad forgalmának integrált része. Általános nézet szerint a reklám szabadsága - tekintettel az előzőkre - az alapvető közösségi szabadságjogok közé tartozik.
	A piacgazdaság körülményei között a verseny egyik legfontosabb eszköze a reklám, amely talán a legellentmondásosabb a fogyasztók tájékoztatását szolgáló eszközök között, mert egyszerre informál és alakítja a fogyasztási szokásokat és ízlést.
	Tekintve, hogy a jogi szabályozás nem terjedhet ki minden területre, jelentős szerepe van az e téren érvényesülő egyéb, szakmai, etikai szabályoknak, sőt a közízlés különböző megnyilatkozásainak, elutasító vagy befogadó megnyilvánulásainak is. Hazánkban már létrejöttek azok a szakmai érdekvédelmi szervezetek, amelyek képesek - az európai gyakorlatnak megfelelően - tagszervezeteik tekintetében a jogszabályokban nem rendezett kérdések szabályozására a jogszabályokkal összhangban.
	A reklámszakma 1991. óta használja  a Magyar Reklámszövetség Reklámetikai Kódexének azokat a szabályait, amelyek nem ütköznek a hatályos jogi előírásokba. Ugyancsak ekkortól működik a Magyar Reklámszövetség Etikai Bizottsága, amely a Kódex alkalmazásáért felelős ellenőrző testület. A testület saját kezdeményezésére vagy bármely természetes, illetve jogi személy felkérésére állást foglal vitás reklámetikai kérdésekben. A testület működése során több olyan reklámetikai üggyel foglalkozott, amelynek konkrét eredményét a fogyasztók is érzékelhették. Ezeket az ügyeket a Magyar Reklámszövetség rendszeresen nyilvánosságra hozza.
	A beadványban kifogásolt reklámok nem ütköznek jogszabályba, a beadvány aláírói ezt nem is állítják. Azt jelzik, hogy azok sértik az ízlésvilágukat, veszélyeztetik - az általuk konzervatívnak nevezett -  gyermeknevelési elveiket és azt kívánják, hogy a jogi korlátozások váljanak szigorúbbá. 	A beadvány tehát az egyik jog - a vállalkozás és a gazdasági verseny szabadsága - korlátozására irányul a másik jog fokozott védelme érdekében. Két alapjog ütközését nem lehet általánosságban elbírálni és ilyen hatáskörrel az állampolgári jogok országgyűlési biztosa nem is rendelkezik.
	Az Alkotmánybíróság 21/1996. (V. 17.) AB határozatában megállapította, hogy a pluralista társadalom lényegéhez tartozik, hogy a jogok többféle értéktartalommal is érvényesíthetők úgy, hogy közben a jogok egész alkotmányos rendszere koherens és működőképes marad. Az Alkotmány szakított a korábban az állam alapjává tett "hivatalos" ideológiával, és azzal, hogy a jogokat azzal összhangban kell értelmezni. Az 1990. évi XL. törvénnyel foganatosított alkotmánymódosítással kikerült az Alkotmányból az utolsó utalás is önállóan - az egyes alapjogoktól függetlenül - megfogalmazott eszmei áramlatokra és értékekre. Az alkotmányértelmezésnek az értelmezendő jogok fogalmából kell kiindulnia, mint semleges kategóriából, amelynek határaira nézve nagyfokú konszenzus állapítható meg, tartalmára nézve viszont több, eltérő értéktartalmú koncepcióval is kitölthető. Az Alkotmánybíróságnak határesetekben és össze nem férő koncepciók ütközésekor kell beavatkoznia, azt a vonalat meghúznia, amelyen túl egy adott tartalmi értelmezés már az alkotmányos jogok rendszerével nem hozható összhangba.
	A fentiek összegzéseként a következők állapíthatók meg:
- A beadvány nem hatóság vagy közszolgáltató intézkedése elleni panasz.
- A reklám a vállalkozás és a gazdasági verseny körébe tartozó tevékenység, amelynek szabadsága csak törvény által korlátozható.
- Alkotmányos visszásság csak konkrét jogsérelem alapján állapítható meg, ennek hiányában az állampolgári jogok országgyűlési biztosának sem a törvény módosítására, sem új jogszabály kezdeményezésére nincs lehetősége.
- Alkotmányos jogok ütközése esetén azt, hogy az egyik alapjog érvényesüléséhez a másik milyen mértékben korlátozható - konkrét ügy vagy konkrét jogszabályi rendelkezések kapcsán - az Alkotmánybíróság hivatott eldönteni.
	A fentiekre tekintettel az ügyben hatásköröm nem állapítható meg, ezért a vizsgálatot - a beadványt megküldő főpolgármester értesítése mellett - megszüntetem.  

Budapest, 1997. november

Gönczöl Katalin