OBH 3187/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindítása:
	A panaszos segítségért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert az önkormányzat nem válaszolt segélykérő kérelmeire. Egyedül él, nyugdíja 14 ezer forint, amelyből háza fenntartásáról, fűtéséről nem tud gondoskodni. Panasza második részében sérelmezte, hogy a rendőrség nem tett semmit a sérelmére elkövetett lopások tetteseinek felderítésére. 
	A fentiek alapján az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésére, illetve a 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamisághoz, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1) bek.) 
Szociális biztonsághoz való jog (Alk. 70/E. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
3. § (2) Az e törvényben meghatározott szociális feladat- és hatásköröket
a) helyi önkormányzat képviselő-testülete;
b) a települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző)
gyakorolja.
5. § A szociális ellátásra jogosultság, a jogosultat érintő jog és kötelezettség megállapítására, továbbá a hatósági ellenőrzésre (a továbbiakban: szociális igazgatási eljárás) az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.

1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
121. § (1) A büntető eljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozó hatóság észlelése alapján indulhat meg.
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
(2) A feljelentés kiegészítése során a nyomozó hatóság
a) a feljelentett kivételével bárkitől okiratok és adatok rendelkezésére bocsátását, valamint felvilágosítás adását, a feljelentő vagy sértett állami szerv, társadalmi szervezet, szövetkezet vagy egyesület vezetőjétől, illetőleg a vizsgálatra jogosult szervtől vizsgálat tartását és a kár megállapítását kérheti;
b) a feljelentőt, illetőleg a sértettet meghallgathatja, a helyszínt megtekintheti és a feljelentettre vonatkozó hatósági vagy más nyilvántartás, illetőleg eljárás adatait felhasználhatja;
c) szaktanácsadót alkalmazhat, ha a feljelentés elbírálása szakkérdésben való állásfoglalástól függ.
131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követte el;
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
c) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
149. § A vétségi eljárásban a IV. és V. fejezet, valamint az I. cím rendelkezéseit a következő eltérésekkel kell alkalmazni.
150. § (1) Jegyzőkönyv helyett jelentést lehet készíteni
 a) a feljelentés kiegészítése során végzett meghallgatásokról,
b) a tanú kihallgatásáról, valamint a szemléről, a helyszínelésről, a bizonyítási kísérletről, a lefoglalásról és a motozásról.
(3) A jelentésnek tartalmaznia kell:
a) az eljárási cselekmények helyét, idejét, a jelenlevők nevét és lakóhelyét,
b) a tanúnak a 63. § (2) bekezdése, a hatósági tanúnak a 135. § (2) bekezdése szerinti figyelmeztetését, illetőleg kioktatását és az erre vonatkozó nyilatkozatát,
c) a meghallgatott, illetőleg a kihallgatott személy vallomásának lényegét, az egyéb nyomozási cselekmények rövid leírását és eredményét,
d) az eljárás során beszerzett okiratok és más hatósági eljárásban keletkezett iratok, illetőleg a tárgyi bizonyítási eszközök megjelölését.

40/1987. sz. BM utasítás a bűnügyek rendőrségi nyomozásáról
21. A nyomozó szerv szakmai irányítását - szakmai feladatainak megfelelően - a felettes rendőri szerv nyomozó szerve útján látja el. A helyi nyomozó szervek szakmai irányításáért a területi nyomozó szervek felelősek. A területi nyomozó szervek szakmai irányítását a központi nyomozó szervek végzik.
22. A szakmai irányítást végző nyomozó szerv feladata, hogy hatáskörének és illetékességének megfelelően
a) ellenőrizze a nyomozó szervek tevékenységének törvényességét, szakszerűségét és időszerűségét,
23. A szakmai irányítást végző nyomozó szerv tagja a 22. pontban meghatározott feladatok ellátása érdekében köteles
a) a nyomozó szerv által teljesített nyomozások törvényességét és szakszerűségét egyedi ügyekben és a nyomozó hatóság tevékenységének egészét illetően ellenőrizni,
b) a nyomozó szerv vezetőjét az észlelt hibák, fogyatékosságok és törvénysértések megszüntetésére felhívni, illetve ezekről a nyomozó hatóság vezetőjét tájékoztatni,
c) a nyomozó hatóság tagja vagy vezetője, illetve a nyomozó szerv büntető vagy fegyelmi felelősségének kivizsgálását kezdeményezni,
d) a nyomozó szerv vezetőjének munkáját jogi, kriminalisztikai útmutatásokkal segíteni,

Megállapított tényállás:
	A panaszos 1996-ban kérelmet nyújtott be a Szentmártonkátai Önkormányzat Polgármesteri Hivatalához, amelyben a volt hadiárvákat megillető egyösszegű pénzbeli kompenzációért folyamodott. Kérelmét a jogosultság hiánya miatt elutasították. Ezt követően a hadiárva járadék megállapítására terjesztett elő kérelmet, amelyet ugyancsak jogosultság hiánya miatt utasítottak el. Fellebbezését a nyitva álló határidőn túl tette meg, ennek ellenére azt a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalhoz továbbították. A Közigazgatási Hivatal a fellebbezést érdemben elbírálta, az I. fokú hatóság határozatát változtatás nélkül helybenhagyta, a fellebbezést elutasította.
	A panaszos 1996. december 23-án pénzbeli és természetbeni tüzelő segély megállapítására nyújtott be kérelmet az önkormányzathoz, de kérelmére választ nem kapott. Időközben szociális segély kiutalását is kérte a Fővárosi Önkormányzat Általános Iskola és Diákotthontól két intézeti nevelésbe vett unokája látogatása céljából. Ezt a kérelmet a Szentmártonkátai Önkormányzathoz továbbították, ahol a népjóléti és szociális bizottság rendkívüli szociális segélyt állapított meg a részére. 
	A panaszos jegyzőkönyvi meghallgatása során elmondta, hogy unokáit szeretné magához venni és lakása rendbetételéhez is segítségre lenne szüksége. A Polgármesteri Hivatal jegyzője tájékoztatta a panaszost a segélyezési lehetőségekről és a jegyzőkönyvben elmondottakat segélykérelemnek tekintve, azt továbbította a népjóléti és szociális bizottsághoz. Tájékoztatta a panaszost arról is, hogy segélyezési lehetőségeik behatároltak, mert a községben a panaszosnál sokkal rosszabb helyzetben lévő családok is élnek. A körülmények megállapításához a panaszos lakóhelyén környezettanulmányt végeztek.
	A panaszos sérelmeinek másik része a rendőrség eljárására vonatkozott. Elmondása szerint több ízben tett feljelentést a rendőrségen a sérelmére elkövetett lopások miatt. Tanyán él, a legközelebbi szomszédja is kb. 300 m-re lakik tőle. Előfordult, hogy névvel, címmel, kocsirendszámmal tette meg a feljelentését. Egyetlen esetben, hónapok múlva értesítették, hogy a tettes ismeretlen, a nyomozást megszüntették. Többi ügyében azonban jegyzőkönyvet nem vettek fel, vizsgálatot nem folytattak.
	1996. április 21-én reggel fél hat körül három férfit látott a tanyájánál, aki személygépkocsival érkeztek. A bezárt tyúkólból 12 db. tyúkot loptak el, ezenkívül elvittek egy alumínium vályút és egy alumínium lemezt. Az elkövetőket látásból ismerte, a nyomokat letakarással biztosította és betelefonált a Nagykátai Rendőrkapitányság ügyeletére. Április 29-én írásban feljelentést tett, a feljelentést május 8-án iktatták és még ugyanezen a napon a bűnügyi osztály vezetője feljelentés kiegészítést rendelt el.
	A feljelentés kiegészítés keretében a bűnügyi osztály munkatársa megtekintette a helyszínt, beszélt a panaszossal és meghallgatott egy szomszédot, aki érdemi információt nem tudott adni, majd május 30-i dátummal jelentést készített a megállapításairól. A jelentés alapján a bűnügyi osztály vezetője elrendelte a nyomozást, a befejezés határidejét június 30-ban határozta meg. 1996. július 3-án összefoglaló jelentés készült az ügyben, amely szerint a bűncselekmény helyszínén halaszthatatlan nyomozási cselekményként helyszíni szemle végrehajtására került sor, továbbá távgépírón körözést rendeltek el. A nyomozást ugyanezen a napon megszüntették, mivel a nyomozás adatai alapján nem volt megállapítható az elkövető kiléte. A panaszos a megszüntető határozatot 1997. július 29-én átvette, ellene panasszal nem élt. 

A vizsgálat megállapításai:  	
	A Szentmártonkátai Önkormányzat Polgármesteri Hivatalától, valamint a Nagykátai Rendőrkapitányságtól, illetve a Pest Megyei Rendőr-főkapitányságtól beszerzett adatok alapján a következők nyertek megállapítást:
	A Polgármesteri Hivatalban a panaszos jegyzőkönyvi meghallgatása során állapították meg, hogy a részére kiutalt segélyt nem vette fel, a pénz a hivatal házi pénztárában volt. A panaszos a segélyt kiutaló határozatot sem vette át, így nem tudott arról, hogy segélykérelmét időközben teljesítették. A jegyzőkönyv felvételét követően a panaszos a segélyt felvette. Az értesítés elmaradásának okát nem sikerült megállapítani. A jegyző soron kívül oktatást tartott a hivatalban dolgozó, ügyfélforgalommal foglalkozó valamennyi köztisztviselőnek az eljárási jogszabályokról. Az oktatás során ismertette az adott ügyben megállapított hiányosságokat is, egyben fegyelmi büntetés kilátásba helyezésével felhívta munkatársai figyelmét a gondosabb munkavégzésre. Az oktatásról jegyzőkönyv készült, amelyet a résztvevők aláírtak.
	A Polgármesteri Hivatal eljárása során orvosolta a panaszos sérelmét, ezért a panasz e részével kapcsolatban az országgyűlési biztos intézkedésére nincs szükség.
	A panaszos feljelentései ügyében a megkeresett szervek azt a tájékoztatást adták, hogy az előzőekben leírt ügyön kívül sem a Nagykátai Rendőrkapitányságon, sem a Tápiószecsői Rendőrörsön nincs nyoma annak, hogy a panaszos egyéb ügyben hozzájuk fordult volna, ilyenekre a megkérdezett rendőri vezetők sem emlékeztek.
	Az 1996. áprilisában elrendelt 599/1996. bü. sz. ügy vizsgálata során több szabálytalanságot állapítottunk meg. A Be. 149. § szerint a vétségi eljárásban jegyzőkönyv helyett jelentést lehet készíteni  a feljelentés kiegészítése során végzett meghallgatásokról, a tanú kihallgatásáról, valamint a szemléről, a helyszínelésről, a bizonyítási kísérletről, a lefoglalásról és a motozásról. A jelentésnek egyebek mellett tartalmaznia kell az eljárási cselekmények helyét, idejét, a jelenlevők nevét és lakóhelyét, a tanúnak a Be. 63. § (2) bekezdése, a hatósági tanúnak a 135. § (2) bekezdése szerinti figyelmeztetését, illetőleg kioktatását és az erre vonatkozó nyilatkozatát, a meghallgatott, illetőleg a kihallgatott személy vallomásának lényegét, az egyéb nyomozási cselekmények rövid leírását és eredményét.
	Az ügyben keletkezett összefoglaló jelentés szerint az ügyben helyszíni szemlét tartottak. Ennek indokoltsága a cselekmény jellegére való tekintettel kétségtelen volt, annál is inkább, mivel a panaszos az elkövetők nyomait letakarással biztosította. A jelentés a nyomozási cselekmény megnevezésén kívül egyetlen szót sem tartalmaz a szemle időpontjáról, lefolyásáról, eredményéről, a rögzített nyomokról, esetleges tárgyi bizonyítékokról, a résztvevőkről, hatósági tanúkról.
	A panaszos feljelentésében leírta, hogy a bűncselekmény felfedezését követően telefonált a kapitányság ügyeletére, de írásos feljelentését csak nyolc nap múlva - április 29-én - tette meg és az  csak május 8-án került beiktatásra a kapitányságon. A feljelentés kiegészítése is csak ekkor lett elrendelve.  Az adatokból arra lehet következtetni, hogy a panaszos telefon bejelentésére senki nem ment a helyszínre, az első intézkedésekre az írásbeli feljelentés beérkezése után került sor. Amennyiben a bejelentést követően halaszthatatlan nyomozási cselekményre került volna sor, ezt - a Bűnügyek Rendőrségi Nyomozásáról szóló 40/1987. sz. BM Utasítás 447. pontja alapján - a kezdő iraton, illetve a jegyzőkönyvön fel kellett volna tüntetni és teljesítésük után intézkedni kellett volna a nyomozás elrendeléséről vagy megszüntetéséről. A Nyut. 451. pontja szerint a nyomozás határideje a nyomozási cselekmény időpontjától és nem a határozathozatal keltétől számít. 
	A fentieket megerősíti a Bűnügyi Osztály vezetőjének a beiktatott feljelentésre kézzel rájegyzett utasítása a nyomozó alosztály részére, amelyben május 8-i dátummal rendelkezik a körülmények tisztázásáról, a helyszín megtekintéséről, a minősítő körülmények tisztázásáról.
	Hasonló módon tisztázatlan, hogy a feljelentő által adott személyleírás alapján - mivel az elkövetőket látásból ismerte - milyen intézkedések történtek az elkövetők vagy az elkövetéshez használt gépkocsi felkutatására. Az összefoglaló jelentés szerint távgépírón körözés elrendelésére került sor, a tyúkok és az eltulajdonított tárgyak felkutatására az egyedi azonosítási jegyek ismeretében tárgykörözést rendeltek el és ellenőrizték a legális és illegális értékesítési helyeket. Az ügyiratban az intézkedések dokumentumai nem találhatók meg. Az összefoglaló jelentést a parancsnok nem írta alá.
	A Be. 5. § (1) bekezdése szerint a hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák. Ez az alapelv fejeződik ki a nyomozás teljesítése kapcsán a 131. § (1) bekezdésében is, előírva a törvényes és célszerű intézkedések haladéktalan megtételét. A "haladéktalan" szóhasználattal a törvény kifejezésre juttatja, hogy a bűnüldözési érdekek, az eljárással érintett személyek emberi jogai is azt igénylik, hogy a nyomozás során késlekedés ne forduljon elő az egyes eljárási cselekmények elvégzésénél. A vizsgált ügyben megállapítható, hogy a hatóság késedelmesen és felületesen folytatta le a nyomozást, az ügy irataiból pedig azt a következtetést lehet levonni, hogy azok valótlan adatokat, meg nem történt intézkedéseket tartalmaznak, tehát a parancsnoki ellenőrzés felületes volt.
	A vizsgált ügyben a hatóság eljárása során történt mulasztások sértették a büntetőeljárás alapelveit és az eljárási jog szabályait, ezáltal a panaszosnak a jogállamisághoz és a jogbiztonsághoz fűződő jogát. Az alkotmányos visszásság az időmúlásra tekintettel már nem orvosolható.
	Ajánlás:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a Pest Megyei Rendőr-főkapitánynak, hogy szakmai irányítást végző nyomozó szervei útján - a bűnügyek rendőrségi nyomozásáról szóló 40/1987. sz. BM Utasításban meghatározott feladatok keretében - gondoskodjék a Nagykátai Rendőrkapitányság által folytatott nyomozások törvényességének és szakszerűségének ellenőrzéséről, az észlelt hibák, fogyatékosságok és törvénysértések megszüntetéséről.

Budapest, 1998. május

Dr. Polt Péter