OBH 3182/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	Siófoki társasház közös képviselője fordult  panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványában jelezte, hogy a Dunántúli Regionális Vízmű Rt. a mellékvízmérőn keresztül történő ivóvíz szolgáltatásra az érintettekkel olyan értelmű blanketta szerződést kíván kötni 1997 májusában, amelyben a vízdíj hátralék megfizetésére a lakóközösséget, illetve annak képviselőjét kötelezi .

	A vizsgálat a jogbiztonsághoz való jog sérelmének gyanúja miatt 1997.február 28.-án indult.

A megállapított tényállás

	A panaszos közös képviselője a beadványban szereplő társasháznak. A Dunántúli Regionális Vízművek Részvény Társasággal az ivóvíz szolgáltatással kapcsolatos bekötési- és mellékvízmérők működtetésével kapcsolatos szerződési feltételeket kifogásolta.
A mellékvízmérőn keresztül történő vizszolgáltatási szerződés 10.pontja szerint, amennyiben a fogyasztó a megadott határidőn belül nem fizeti meg a megállapított vízdijat,  a DRV Rt 15 napon belül felmondja a szerződést és a társasházat kötelezi az egyéni fogyasztás díjának megfizetésére. Mivel a társasház minden lakása fel van szerelve hitelesített vízórával, érthetetlennek tartja, hogy a Vízmű a meg nem fizetett díjat miért a tulajdonosi közösséggel kivánja megfizettetni.
A beadványhoz mellékelte mindkét szolgáltatási szerződés tervezet egy-egy példányát.
Megkeresésünkre a DRV Rt vezérigazgatója válaszában  azt nyilatkozta, hogy minden lakózösség esetében  a mellékvízmérők alapján történő számlázás addig tartható fenn, amíg a 38 / 1995/ IV.5./ Korm, r. 8 § /1/ bekezdése értelmében az összes fogyasztó a külön jogszabályban meghatározott díjat megfizeti. Mivel ellenkező esetben fennáll szolgáltató anyagi ellehetetlenülésének veszélye, így a szolgáltatás fenntarthatóságának érdekében az  idézett kényszerintézkedéseket kellene megtennie nem fizető fogyasztóval kapcsolatban. Ez egy többlakásos társasház esetében általában nem megoldható, mert egy-egy fővezeték szűkítése, illetve elzárása vétlen fogyasztókat is hátrányos helyzetbe hozhatna..."

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről

201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért – ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik – ellenszolgáltatás jár.

334. § (1) Ha többen tartoznak egy szolgáltatással, illetőleg egy szolgáltatást többen követelhetnek, és e szolgáltatás osztható, jogszabály eltérő rendelkezése hiányában minden kötelezettől csak a ráeső részt lehet követelni, és minden jogosult csak az őt megillető részt követelheti. A kötelezettek, illetőleg a jogosultak részaránya kétség esetében egyenlő.
(2) Ha a szolgáltatás nem osztható, a teljesítés bármelyik kötelezettől vagy valamennyiüktől követelhető (a kötelezettek egyetemlegessége).
(3) Ha többen jogosultak nem osztható szolgáltatást követelni, valamennyiük kezéhez kell teljesíteni (a jogosultak együttessége). A jogosultak bármelyike követelheti a szolgáltatásnak bírósági letétbe helyezését valamennyiük

387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

388. § (1) Jogszabály kimondhatja, hogy a szerződés a szolgáltatás igénybevételével jön létre.
(2) A szolgáltató a szerződés megkötését csak jogszabályban meghatározott esetekben tagadhatja meg, illetőleg a szerződés tartalmát csak jogszabályban meghatározott feltételektől teheti függővé.
(3) A szolgáltató a fogyasztóval szemben a teljesítést csak jogszabályban meghatározott esetekben szüneteltetheti, illetőleg korlátozhatja.
(4) A szolgáltató a szerződést csak a jogszabályban meghatározott feltételek esetén mondhatja fel.

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról

13. § (1) A vízközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A vízközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.
(4) A közüzemi szolgáltatás minőségi követelményeit, a feleket szerződés alapján megillető alapvető jogokat és kötelezettségeket – ideértve a szerződéskötési kötelezettség korlátozásának feltételeit is – a Kormány rendeletben állapítja meg.

38/1995/IV.5./Korm.rendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről

8. § (1) A szolgáltatásért a fogyasztónak külön jogszabály szerinti díjat kell fizetnie, kivéve, ha a szolgáltatóval ennél alacsonyabb díj alkalmazásában állapodott meg.
(2) A szolgáltató a szolgáltatás díjáról szolgáltatási helyenként és időszakonként – az általános forgalmi adóról szóló törvény előírásainak, illetőleg az árjogszabályoknak megfelelő – számlát bocsát ki, melyet a fogyasztó a szerződésben meghatározott feltételekkel köteles kiegyenlíteni.
(3) A fogyasztó a számla kézhezvételétől számított 15 napon belül kifogással élhet a szolgáltatónál, amelynek a számla kiegyenlítésére vonatkozó kötelezettségre nincsen halasztó hatálya.

17. § (3) Az ingatlanon mért vízhasználat szempontjából a bekötési vízmérőn mért vízmennyiség az irányadó. A bekötési vízmérő és az elkülönített vízhasználatokat mérő mellékmérők fogyasztási különbözete elszámolásának módját a szolgáltatási szerződésben kell szabályozni.
(4) Ha a díj alapjául szolgáló mérő nem működik vagy nem olvasható le, a szolgáltató a fogyasztott víz mennyiségét az árjogszabályok szerinti műszaki számítással állapítja meg.

18. § (3) Mellékvízmérőn keresztül történő vízszolgáltatásra a vízmérő üzembe helyezésével egyidejűleg szerződést kell kötni, melyet az ingatlanra vonatkozó szolgáltatási szerződéssel együtt kell kezelni.
(4) A (3) bekezdés szerinti szerződés létrejöttének előfeltétele:
a) az ingatlan vízfogyasztásának bekötési vízmérővel történő mérése;
b) az ingatlan vízellátására vonatkozó szolgáltatói szerződés megkötése.
 
151/1994. (XI. 17.) Korm. rendelet
a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről

 1 § /3/ bek. g) figyelemmel kíséri és elemzi a szolgáltatási és termelési folyamatokat, a kereslet és kínálat alakulását és összhangját, a gazdasági kapcsolatok rendjét; javaslatokat tesz a piacszabályozás elveire és megvalósításának eszközrendszerére;

 Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
	Az Alkotmány 2 § /1/ bekezdésében megállapított jogállamisághoz szervesen kapcsolódik a jogbiztonság elvének maradéktalan érvényesülése. A Polgári Törvénykönyv közüzemi szerződésre és egyetemleges helytállásra vonatkozó meghatározásainak és a közműves ivóvízellátásra vonatkozó jogszabályok helytelen értelmezése alkotmányellenességhez vezet, mellyel növelik a közüzemi vállalatok felé az egyéni   fogyasztók  kiszolgáltatottságát  estenként indokolatlan bírósági eljárásra kényszerítve a szerződő feleket.
A jogállamiság megköveteli, hogy az állampolgárok jogi szabályozásba vetett bizalma megszilárduljon. Ez csak abban az esetben érhető el, ha a hatályos jog-szabályban foglalt előírásokat a jogalkotó akarata szerint hajtják végre . A szerződő felek egyenrangúságát kivánja elősegíteni a hivatkozott kormányrendelet azzal, hogy kötelezettségeit rögzíti. A szolgáltató fél ennél több terhet nem háríthat a fogyasztóra. A rendelet a  szolgáltatást igénybevevők számára kedvezőbb feltételek megfogalmazását azonban nem korlátozza, ezek meghatározását a szerződés megkötésekor kell meghatározni.

A vizsgálat megállapításai

	A vizsgálat során megállapítottam, hogy a DRV. Rt. a hatályos jogszabályokból, a szerződéstervezetben csak a szerződőfelek kötelezettségeit rögzíti, kiegészítve olyan feltételekkel, amelyeket az általa hivatkozott kormányrendelet nem tartalmaz. A Magyar Polgári Törvénykönyv egyetemleges kötelezettségét az egyéni szerződőfelekre kivánja jogellenesen alkalmazni.
 Mindezt az is alátámassza, hogy a DRV Rt. - a jogszabálynak megfelelően -kétféle szerződéstervezetet készített. Az egyiket a társasházi közösség közös felhasználásáról és egyet az egyéni vízórák használóinak. A hivatkozott kormányrendelet is erre utal, hiszen a vízfogyasztás ellenértékét a szabályszerűen kiállított számla alapján kell a fogyasztóknak megfizetniük. Az egyéni vízóra felszerelésével a lakásonkénti fogyasztás tehát mérhető, ezért a szolgáltató közvetlenül a mérőóra tulajdonosával szemben tud a teljesítés érdekében fellépni.
Mindezekre figyelemmel az egyedi szerződések esetében az egyetemleges felelősség jogintézménye nem alkalmazható a tulajdonostárs nem  fizetése esetén . Kizárólag az  érintett
szerződő féltől lehet kikényszeríteni  az ellenszolgáltatást. A nemteljesítés nem jelentheti azt, hogy  akkor behajtható lesz quasi kezesként, a társasházi közösségtől, illetve a tulajdonos-társtól. A Rt. ebben az esetben egyedi fogyasztókkal áll szerződéses jogviszonyban.

A másik szerződés tervezet a közös vízfelhasználásra irányul, ezért a társasház egyetemlegesen felel a szolgáltatásért járó ellenszolgáltatás megtérítéséért , azaz a közösség közös költségéből kell kiegyenlíteniük a bekötési pont és az egyedi mérőóra között utólag létesített vízvételi hely vízfogyasztását.  Ha külön hitelesített mérőórával ennek mérésére nincs lehetőség, úgy olyan részletes számlát kell a társasház  rendelkezésére bocsátani, mely lehetővé teszi a közös vízfelhasználás és  az egyedi fogyasztások mennyiségének összevetését és a szolgáltatásért megállapított ellenérték ellenőrzését
A közüzemi szolgáltatást végző gazdálkodó szervezetek különösen nagy gondot kell, hogy fordítsanak arra, hogy a hatályos jogszabályok betartásával működjenek és megfelelő tájékoztatás után, szabályos szerződést kössenek a
fogyasztókkal, hiszen a szolgáltatást igénybevevőknek nincs választási lehetőségük  arra nézve, hogy kivel szerződjenek.

A vizsgálat megállapította, hogy  a jogbiztonság megsértésével alkotmányos visszásság keletkezett, mivel a DRV által alkalmazott közüzemi szerződés tervezet nem felel meg a kormányrendeletben meghatározott előírásoknak.

Ajánlás

1./Az 1993. évi LIX. törvény 21. § /1/ bekezdése alapján a következő ajánlást teszem.
	A Dunántúli Regionális Vízművek Rt. vezérigazgatója a hatályos jogszabályok szerint intézkedjen a  társasházak illetve az ott kialakított egyéni vízfogyasztók szerződéseinek megkötéséről ill. megfelelő tartalmú módosításáról .

2./Az 1993. évi LIX. törvény 20 § /1/ bekezdése alapján a következő ajánlást teszem.
 A  Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Miniszternek a 151/1994/XI.15./ Korm.rendelet 1 § /3/ bekezdés g./ pontja alapján fokozott figyelemmel kisérje a közszolgáltatást végző gazdálkodó szervezetek tevékenységét.

Budapest, 1997. szeptember 15.

Dr. Polt Péter