OBH 3168/1997., 4017/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

A Heves Megyei Hírlap, "Sehogy sem fakul a feketelista?" és a Népszabadság "Közalkalmazottakból fekete bárányok?" címmel hírt adott arról, hogy az önkormányzat jegyzője, 14 volt közalkalmazott felvételének megakadályozása érdekében, körlevelet küldött a költségvetési intézmények vezetőinek.

A személyiségi jogok sérelmének és a diszkrimináció gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A vizsgálat megindítása után az egyik érdekelt panaszt nyújtott be, melyben kifogásolta, hogy az önkormányzat jegyzője körlevélben figyelmeztette az önkormányzat költségvetési intézményeinek vezetőit, hogy "nem szerencsés" ha őt és társait alkalmazzák.

A megállapított tényállás

Az önkormányzat képviselő-testülete úgy döntött, hogy egyik költségvetési intézményét megszünteti, a tevékenységet közhasznú társasági forma keretében végezteti. A költségvetési intézménynél dolgozóknak felajánlották, hogy a közhasznú társaság foglalkoztatja őket. A dolgozók egy része nem kívánt a társaságnál tovább dolgozni. A létesítmény dolgozói közül 14 fő munkaviszonya megszűnt, a Kjtv előírásainak megfelelően végkielégítést kaptak. A jegyző, 1996. december 28. keltezésű levelében a költségvetési intézmények vezetőit erről tájékoztatta. A jegyző körlevelében kérte az intézmények vezetőit, hogy az esetleges munkaerő-felvételnél a levélben írtakat vegyék figyelembe, mert nem lenne szerencsés, ha a 14 dolgozó, más önkormányzati költségvetési intézményben alkalmazást nyerne. A tájékoztató levél melléklete felsorolta azon 14 személy nevét, akiknek megszűnt a közalkalmazotti munkaviszonya.

A jegyző 1997. február 13-án újabb körlevelében pontosította az első körlevelében írtakat. Tájékoztatta a címzetteket, hogy jogilag nincs akadálya az alkalmazásnak, a felmentési idő lejárta után az alkalmazás nem jelent problémát, és a listán szereplők közül négy fő felmondás, illetve nyugdíjazás kapcsán távozott a megszűnt intézményből. 

Kapcsolódó jogszabályok

1992. évi XXXIII. törvény a közalkalmazottak jogállásáról (továbbiakban: Kjtv.)

20. § (1) A közalkalmazotti jogviszony alanyai a munkáltatón és a közalkalmazott.
(2) A miniszter meghatározhatja azt a munkakört, ahol csak magyar állampolgárral, büntetlen előéletű, valamint a tizennyolcadik életévét betöltött személlyel létesíthető közalkalmazotti jogviszony.
25. § (1) A közalkalmazotti jogviszony megszűnik:
a) a kinevezésben foglalt határozott idő lejártával;
b) a közalkalmazott halálával, valamint
c) a munkáltató jogutód nélküli megszűnésével.

25/A. § (1) A közalkalmazotti jogviszony a 25. §-a (1) bekezdése c) pontjában meghatározottak szerint szűnik meg, ha a munkáltató fenntartója nem állami szervnek vagy nem helyi önkormányzatnak adja át fenntartói jogát. A közalkalmazotti jogviszony az átadás időpontjában szűnik meg.

37. § (1) Végkielégítés illeti meg a közalkalmazottat, ha közalkalmazotti jogviszonya
a) felmentés;
b) rendkívüli lemondás, vagy
c) a munkáltató jogutód nélküli megszűnése következtében szűnik meg.

Az 1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról

35. § (1) A polgármester az önkormányzati, valamint az államigazgatási feladatait, hatásköreit [7. § (1) és (2) bek.] a képviselő-testület hivatalának közreműködésével látja el.
e) gyakorolja az egyéb munkáltatói jogokat az alpolgármester, a jegyző és az önkormányzati intézményvezetők tekintetében.

36. § (1) A képviselő-testület - pályázat alapján - a jogszabályban megállapított képesítési követelményeknek megfelelő jegyzőt nevez ki. A képviselő-testület a jegyző, a főjegyző javaslatára - a jegyzőre vonatkozó szabályok szerint - községben kinevezhet, más önkormányzatnál kinevez aljegyzőt a jegyző helyettesítésére, a jegyző által meghatározott feladatok ellátására. A kinevezés határozatlan időre szól.

1992. évi LXIII. törvény
a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról

1. § (1) E törvény célja annak biztosítása, hogy - ha e törvényben meghatározott jogszabály kivételt nem tesz - személyes adatával mindenki maga rendelkezzen, és a közérdekű adatokat mindenki megismerhesse.
(2) E törvényben foglaltaktól eltérni csak akkor lehet, ha azt e törvény kifejezetten megengedi.
(3) E törvény szerint megengedett kivételt csak meghatározott adatfajtára és adatkezelőre együttesen lehet megállapítani.

2. § 1. személyes adat: a meghatározott természetes személlyel (a továbbiakban: érintett) kapcsolatba hozható adat, az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés. A személyes adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét, amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható;

3. § (1) Személyes adat akkor kezelhető, ha
a) ahhoz az érintett hozzájárul, vagy
b) azt törvény vagy - törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben - helyi önkormányzat rendelete elrendeli.

Az érintett alkotmányos jog:

Magyar Köztársaság Alkotmánya
59. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog.

70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

70/B. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához.

A vizsgálat megállapításai:

Kérelem hiányában nem vizsgáltam, hogy a volt közalkalmazottak jogviszonya milyen formában szűnt meg, kinek, milyen mértékű végkielégítést fizettek ki.

A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (Kjtv.) meghatározza azokat az eseteket, amikor a közalkalmazotti jogviszony létesítésénél feltétel köthető ki (Kjtv. 20 § (2) bekezdése, 22. § (1) bekezdése). A jogszabály nem teszi lehetővé, hogy a közalkalmazotti jogviszony ismételt létesítéséből kizárják a korábbi közalkalmazotti jogviszonyát megszüntető személyt.

A Kjtv. előírja, hogy ha a munkavállaló nem foglalkoztatható tovább, vagy munkahelye jogutódjánál - amely már nem költségvetési szerv - nem kívánja a továbbfoglalkoztatását, akkor a munkavállalót a végkielégítés megilleti.

A végkielégítés kétségtelenül nagy terhet ró a munkáltatóra, illetve a fenntartóra. A Kjtv. azonban sem a gazdasági teherre, sem más szempontra tekintettel nem teszi lehetővé azt, hogy a munkáltató a jogszerűen járó végkielégítés felvétele esetén a dolgozó ismételt közalkalmazotti felvételét meggátolja.

A helyi önkormányzat által létesített és működtetett költségvetési intézmények önálló szervezetek. A kinevezett intézményvezetők gyakorolják a munkáltatói jogokat, így az alkalmazás jogát is. Azt kívül álló szerv vagy személy nem korlátozhatja. A jegyző körlevelében nem utasíthatja az intézményvezetőket. Mindezzel, a körlevélben stílusa szerint - "nem lenne szerencsés, szíveskedjen figyelembe venni" - tisztában volt a jegyző is. A jegyző második levelében sem vonta vissza az állásfoglalást. Abból, hogy második levelében négy munkavállaló munkaviszonyának megszűnési módját pontosította, egyértelmű, hogy a többi végkielégítést felvett dolgozó ismételt felvétele kapcsán fenntartja álláspontját. A második levélből sem derül ki, hogy a jegyző a burkolt alkalmazási tilalmat mely időpontig tartja fenn, mivel nem közli, hogy a volt közalkalmazottaknak mikor jár le a felmentési idejük.

Megállapítottam, hogy a körlevelek célja az volt, hogy a végkielégítést felvett volt közalkalmazottak, az önkormányzat intézményeinél ne nyerjenek újra alkalmazást, mivel a Kjtv. rendelkezései értelmében kötelezően kifizetett végkielégítéseket közvetve az önkormányzat költségvetéséből kellett fedezni.

A jegyző az önkormányzati álláspont közlésével nyomást kívánt gyakorolni az intézményvezetőkre, mint munkáltatókra.
Ez a körlevél - bár jogilag nem kötelező erejű - alkalmas a vezetők befolyására. Ugyanis az önkormányzat képviselő-testülete alapítja és szünteti meg az önkormányzat intézményeit, a képviselő-testület nevezi ki a költségvetési intézmények vezetőit. Nyilvánvaló, hogy intézmények vezetői nem kockáztatják a saját és az intézményük jövőjét azzal, hogy olyan munkavállalót alkalmazzanak, akiknek alkalmazását az önkormányzat nem tartja kívánatosnak.

A körlevelekben foglalt álláspont alkalmas arra, hogy a listán szereplő személyeket hátrányos megkülönböztetés sújtsa. 
Ez az Alkotmány 70/A §-ában rögzített diszkrimináció tilalmába ütközik.

Ezenkívül listán szereplő személyeknek az Alkotmány 70/B §-ában biztosított munkához való jog érvényesülését nehezíti, hogy az önkormányzat költségvetési szerveinél, esetleg az önkormányzattal kapcsolatban álló egyéb munkaadóknál hátrányos megkülönböztetésben lehet része.

A munkavállaló neve 1992. évi LXIII. törvény 2. §-a értelmében személyes adat, mely jogszabályi felhatalmazás alapján vagy az érintett hozzájárulásával kezelhető (3. §).
A munkavállalók csak később szereztek tudomást a listáról, így értelemszerűen nem is járultak hozzá a lista elküldéséhez.
A jegyzőnek a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény és végrehajtási rendelete értelmében van adatgyűjtési és adatszolgáltatási feladata, de ez a hatáskör nem terjed ki arra, hogy a volt közalkalmazottak nevét nyilvánosságra hozza.
A jegyző azzal, hogy körlevele mellékleteként 14 személy nevét feltüntette, megsértette a személyes adatok védelmével kapcsolatos jogszabályokat. Az Alkotmány 59. § (1) bekezdésében biztosított személyes adatok védelméhez való jog megsértése alkotmányos visszásságot okozott.

A j á n l á s :

A vizsgálatom során feltárt alkotmányos visszásságok kiküszöbölése érdekében:

Felkérem a polgármestert, utasítja a jegyzőt, hogy újabb körlevélben - a listán szereplő volt közalkalmazottak felmentési idejének lejártától függetlenül - vonja vissza az 1996. december 28-án írt körlevélben foglaltakat.

Felkérem a polgármestert, tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a jegyző hatáskörén kívüli ügyeket ne befolyásoljon, az adatvédelemmel kapcsolatos jogszabályok rendelkezéseit tartsa be.

Budapest, 1997. július 30.

Gönczöl Katalin