OBH 3137/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása:

Hivatalhoz benyújtott kérelmében panaszos sérelmezte, hogy a Földkiadó Bizottság az általa és családtagjai által megjelölt táblából nem adta ki a részarány tulajdonú földjüket.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese vizsgálatot az Alkotmányban rögzített tulajdonhoz való jog érintettsége és a jogbiztonság sérelme miatt indított.

Megállapított tényállás:

Panaszos 1993 március 5-én benyújtott földkiadási kérelmében Nagykőrös 0119/1 hrsz-ú XIII sz. táblából kérte kiadni a 7,54 AK értékű részarány-tulajdonú földjét. Testvére és anyja szintén abban a táblában kérte részarány tulajdonuk kiadását. A táblára túljelentkezés történt, így nem volt lehetőség minden részarány kiadása iránti igény kielégítésére. Panaszos nem volt tanyatulajdonos. A Földkiadó Bizottság rangsorolta az igényeket, majd 1993. szeptember 13.-án sorsolással döntött. A Földkiadó  Bizottság 1994. február 4-én arról tájékoztatta panaszost és rokonait, hogy rangsorolás miatt kimaradtak, egyben kérték, hogy nyilatkozzanak a szövetkezet melyik másik táblájából kérik igényük kielégítését. Panaszosnak más tábla nem felelt meg, nem fogadták el a  Földkiadó Bizottság  által felajánlott II/4-es táblát. 
 Az FM hivatal vizsgálta Földkiadó Bizottság  eljárását., és megállapította, hogy a Bizottság a törvény megfogalmazása ellenére tanyatulajdonos jogán beadott kérelmekként kezelte azon kérelmeket is, amikor a kérelmezőnek nem a törvény 13.§ (2) a.) pontban meghatározott tanyája volt, hanem egyéb  pl kútcsoportot, vagy ültetvényt kezelt.  Így egyes kérelmeket a Földkiadó Bizottság tévesen rangsorolt. Mindezek alapján az FM Hivatal a kiadott határozatokat megsemmisítette. és az Bizottságot új eljárás lefolytatására kötelezte. E kötelezettségének 1996 évben a Földkiadó Bizottság nem tett eleget. A törvénymódosítás értelmében 1997. januártól az FM hivatalnak kellett volna az első fokú határozatot meghozni, de elmulasztotta.

Kapcsolódó Jogszabályok:

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi V. törvény (Áe.) 
3. §-ának (1) bekezdése A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

3.§  (6) Ezt a törvényt a honvédelmi, a külkereskedelmi igazgatási, a társadalombiztosítási, az adó-, jövedéki és vámigazgatási, az iparjogvédelmi ügyekben, továbbá a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról és a versenykorlátozásról, az árak megállapításáról, a biztosítóintézetekről és a biztosítási tevékenységről, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról, az értékpapírok forgalomba hozataláról, a befektetési szolgáltatásokról és az értékpapír-tőzsdéről, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról, valamint a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvényben meghatározott, valamint az atomenergia alkalmazása körébe tartozó tevékenységekre vonatkozó ügyekben akkor kell alkalmazni, ha jogszabály másként nem rendelkezik. 
 (7) E törvény hatálya a szabálysértési és az állampolgársági eljárásra nem terjed ki. 

3.§ (8) A (6) és (7) bekezdésben nem említett államigazgatási eljárásokra vonatkozó jogszabályok e törvény rendelkezéseitől csak akkor térhetnek el, ha ezt e törvény megengedi. 

4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve – kérelemre vagy hivatalból – utasítja.

 15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. 

A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény
5. § (1) A földkiadási eljárás a részarány-földtulajdonos kérelmére indul. A földkiadási kérelmet a részarány-földtulajdonos e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül nyújthatja be a földjét használó szövetkezet gazdálkodási területén működő földkiadó bizottságnál.
(2) A földkiadási kérelmet írásban kell benyújtani. A kérelemnek tartalmaznia kell a tulajdonos személyi adatait (név, leánykori név, névváltozást megelőző név, születési hely, idő, anyja neve) és lakcímét.
(3) A tulajdonos a kérelemben megjelölheti, hogy a szövetkezet gazdálkodási területén melyik településen és a településen belül a magánszemélyek részarány-földtulajdonának kielégítésére elkülönített földalapok közül melyikből és melyik földrészlet terhére kéri földkiadási kérelme teljesítését. Arra az esetre, ha a kérelem a megjelölt település területén nem lenne teljesíthető, a tulajdonos megjelölheti, hogy a földkiadó bizottság a szövetkezet gazdálkodási területén lévő településeket milyen sorrendben vegye figyelembe kérelmének átsorolásakor. Ha a tulajdonos a részére kiadásra kerülő föld önálló ingatlanná alakítását is kéri, nyilatkoznia kell arról, hogy vállalja annak költségeit.

 9/B. § (1) Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz.
 (2) Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el.
 (3) A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz. 

Egyéb:
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) ÁB. számú határozatának indokolása

1. Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt – még a kérelemre indult eljárásokban sem – az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát – a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán – kikényszeríthesse. Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A döntés hiánya miatt nem nyújthat be fellebbezést, s nem kérhet bírósági felülvizsgálatot sem. Ezen jogorvoslati eszközök igénybevételét ugyanis a törvények – kiemelten az Áe. 62., 71. és 72. §-ai – csak a már meghozott határozat megtámadása céljából teszik lehetővé.
A közigazgatási szerv kártérítési felelősségének bírósági megállapításából eredő fenyegetettsége ugyan valamelyest a határozat túlzott késedelem nélküli kiadására ösztönöz, de nem általánosan. A kár megtérítésére irányuló követelés ugyanis legfeljebb a mulasztás következményeként keletkezett kár utólagos igénylésére nyújt lehetőséget, magának a jogellenes helyzetnek a megszüntetésére nem.
2. A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van.

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás – adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama – előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése: " A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai

A becsatolt iratokból megállapítottam, hogy  panaszos az 1993. évi II. törvény 5. §-ában írt határidőn belül adta be földkiadási kérelmet. Így a Földkiadó Bizottságnak lehetőség szerint a kérelemben megjelölt táblában  és részben kellett kiadni  - a törvény 5.§-ában meghatározott eljárási rend szerint - a részarány tulajdont. A Földkiadó Bizottság határozatainak megsemmisítése után az eljárást újra nem folytatta le. Így a Földkiadó Bizottságok megszűnése után 1997 év januárjától a Földművelésügyi Hivatalnak kellett volna a panaszos ügyében eljárni. 

Mivel az 1993. évi II.törvény 9/A § az Földművelésügyi  Hivatalhoz áttett ügyek intézésére külön határidőt nem állapított meg, az Áe 15.§-ában rögzített eljárási határidőn belül kellett volna az Földművelésügyi Hivatal határozatot hozni. 

A vizsgálat megállapította, hogy a Földművelésügyi Hivatal a hozzá áttett ügyet - a rendelkezésére álló 30 napos ügyintézési határidőt figyelmen kívül hagyva - nem bírálta el, nem hozott határozatot, megsértve ezzel az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt - "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam" - rendelkezéséből folyó jogbiztonság alkotmányos elvét. Ez az eljárás ugyanakkor sérti a panaszos alkotmányban rögzített tulajdonhoz való jogát is, és így alkotmányos visszásságot okoz.

Ajánlás

Az alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében a következő ajánlást teszem: 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1), (2), (3) bekezdésére hivatkozással felkérem Hivatalvezető urat, panaszos földkiadási ügyében az első fokú eljárás haladéktalan lefolytatására, ingatlan nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozat meghozatalára, s arra, hogy ajánlásom tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve megtett intézkedéséről ajánlásom kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék. 

Budapest, 1998. október 14.

Dr. Polt Péter

OBH 3137/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének kiegészítő jelentése
Előadó: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Előzmények:
Hivatalhoz benyújtott kérelmében panaszos sérelmezte, hogy a Földkiadó Bizottság az általa és családtagjai által megjelölt táblából nem adta ki a részarány tulajdonú földjüket.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese vizsgálata során megállapította, hogy  panaszos az 1993. évi II. törvény 5. §-ában írt határidőn belül adta be földkiadási kérelmet. A Földkiadó Bizottságok megszűnése után 1997. év januárjától a Földművelésügyi Hivatalnak kellett volna a panaszos ügyében eljárni. Mivel az 1993. évi II.törvény 9/A. §-a az Földművelésügyi  Hivatalhoz áttett ügyek intézésére külön határidőt nem állapított meg, az Áe 15.§-ában rögzített eljárási határidőn belül kellett volna az Földművelésügyi Hivatalnak határozatot hozni. 

A vizsgálat megállapította, hogy a Földművelésügyi Hivatal a hozzá áttett ügyet - a rendelkezésére álló 30 napos ügyintézési határidőt figyelmen kívül hagyva - nem bírálta el, nem hozott határozatot, megsértve ezzel az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt - "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam" - rendelkezéséből folyó jogbiztonság alkotmányos elvét. Ez az eljárás ugyanakkor sérti a panaszos Alkotmányban 13. § (1) bekezdésében rögzített tulajdonhoz való jogát is, és így alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz.

Az 1998. október 14-én kelt vizsgálati jelentésem ajánlásában, a Földművelésügyi és Városfejlesztési Minisztérium Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalának Vezetőjét felkértem a panaszos földkiadási ügyében az első fokú eljárás haladéktalan lefolytatására, ingatlan nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozat meghozatalára, s arra, hogy ajánlásom tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról tájékoztatni szíveskedjen.

Hivatalvezető úr válaszában tájékoztatott arról, hogy a panaszos az általa kért táblából nem kapott földtulajdont, sorsoláson fog dönteni a földkiadás helyéről.

Mivel a válasz nem tekinthető érdemi állásfoglalásnak, ajánlásomat fenntartottam.

A hivatalvezető úr azt követően a fenntartott ajánlásomra közölte, hogy 1999. évben fogja kitűzni a sorsolás időpontját.

Az Alkotmánybíróság az 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában kimondta, hogy a jogbiztonság és a jogállamiság alkotmányos követelményét sérti a hatóság hallgatása. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. 

A Földművelésügyi Hivatal az érdemi döntés elmulasztásával megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét. Ez az eljárás ugyanakkor sérti a panaszos Alkotmányban rögzített tulajdonhoz való jogát is, és így alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz.

Az  államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1997. évi XIV. törvénnyel módosított 1957. évi IV. törvény (Ae.,) a felettes szervnek több lehetőséget ad egy adott ügy elbírálásának kikényszerítésére. 

Ajánlás :
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (4) bekezdésére hivatkozással felkérem a Földművelésügyi és Városfejlesztési Miniszter Urat, hogy a panaszos földkiadási ügyeinek elbírálása érdekében, az Ae alapján a minisztérium, mint felettes szerv intézkedni szíveskedjen.

Budapest, 1999. február  24.

Dr. Polt Péter