OBH 2985/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Almási Eszter

Az eljárás megindítása:

A Heves Megyei Hírlap 1997. február 19-i számában megjelent olvasói levélben a (77 éves) panaszos az egri kórház két dolgozója által alkalmazott indokolatlanul durva bánásmódról számolt be.

A panaszos erős fejfájása miatt elvégzett vizsgálat eredményéért indult a kórházba. A portán megállították, mivel nem volt nála a beutaló. A levélíró szerint ekkor egy ismeretlen férfi megfogta a karját és ki akarta lökni az épületből. A főorvossal történt telefon beszélgetést követően megengedték, hogy bemehessen az épületbe, de a neurológiai osztályig, ahol a vizsgálat eredményét kellett átvennie, ketten karonfogva "kisérték". Az egyikük megvárta míg átveszi a leletet, és ezt követően elnézést kért a "szemtelen viselkedésért."

A panaszban foglaltak alapján felmerült az emberi méltósághoz való jog érintettsége, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. §-a alapján írásban megkerestem a Markhot Ferenc Kórház és Rendelőintézet igazgatóját és kértem a cikkben foglaltak kivizsgálására, valamint a rendészeti feladatok ellátására vonatkozó szabályozásról való tájékoztatásra.

A megállapított tényállás:

A kórház gazdasági igazgatója utasítására a gondnoksági osztályvezető vizsgálta ki az ügyet. Leírta az érintett főorvos által elmondottakat, valamint csatolta a portás és a panaszost az osztályra kísérő Vagyon- és Tűzvédelmi osztályvezető nyilatkozatát.

A leletet kiadó orvos által elmondottak szerint a panaszos nem az ő betege volt, nem ő állította ki a vizsgálati kérőlapot sem, amit a panaszosnak magával kellett volna hoznia, az eredmény átvételéhez. Állítása szerint igaz, hogy a beteg a rendészet vezetőjének kíséretében érkezett. Kérte tőle a vizsgálati lapot, majd a társadalombiztosítási igazolványát, de egyik sem volt nála. Állapotára tekintettel azután kiadta a leletet.

A Vagyon és Tűzvédelmi osztály vezetője az esetről készített feljegyzésben azt írja, hogy semmiféle  "dulakodás, veszekedés, cibálás" nem történt. A beteg nem rendelkezett semmilyen beutalóval vagy visszarendelő lappal, felhívta a neurológia nővérfigyelőjét, de ott sem tudtak róla. Azért kísérte őt a kórházon belül, mert nagyon izgatott lett, amikor nem engedték be elsőre a kórházba, "

A vonatkozó szabályozás:

I.
A közületi szervek rendészeti tevékenységéről szóló 6/1988. (II. 12.) MT rendelet szerint:

A rendészet jogai
9. § A rendészet vezetője és tagja szolgálatának ellátása során közfeladatot ellátó polgári őrnek tekintendő.
10. § (1) A rendészet tagja a közületi szerv területén jogosult különösen:
a) a közületi szervhez belépő és annak területén tartózkodó személyeket igazoltatni, az illetéktelen, az ittas vagy bódult állapotban levő személy belépését megakadályozni, őt onnan eltávolítani;
b) szeszesital fogyasztásának megállapítására alkoholszondát alkalmazni;
c) csomagot, járművet, menetokmányt, illetve szállítási okmányt ellenőrizni, ruházatot átvizsgálni;
d) a jogsértő cselekményt elkövető személyt magatartásának abbahagyására felszólítani;
e) a bűncselekmény elkövetésén tetten ért személyt elfogni, és a rendőrség helyszínre érkezéséig visszatartani;
f) az igazoltatás kivételével az a) pontban, továbbá az e) pontban meghatározott esetben testi kényszert (megfogást, lefogást, eltávolítást, testi erővel cselekvésre vagy cselekvés abbahagyására kényszerítést) alkalmazni.
(2) A rendészet vezetője – feladatainak teljesítése érdekében – az (1) bekezdésben felsoroltakon kívül jogosult:
a) a közületi szerv területén – a közületi szerv vezetője által meghatározottak szerint – bármely helyiségbe belépni, ott a szükséges intézkedéseket megtenni;
b) a közületi szervnél – a közületi szerv vezetőjének megbízásából – bárkitől felvilágosítást vagy véleményt kérni, indokolt esetben jegyzőkönyvi meghallgatást végezni, illetőleg a közületi szerv iratait vizsgálat céljából átvenni;
c) az államtitkot vagy a szolgálati titkot tartalmazó iratokba – a külön jogszabályban meghatározott engedély alapján – betekinteni;
d) a visszaélésre utaló adatok alapján – a közületi szerv vezetőjének hozzájárulásával – vizsgálatot folytatni, illetve a vizsgálatban résztvenni;
e) a jogsértések megelőzésére, illetőleg fegyelmi eljárás lefolytatására javaslatot tenni.
(3) A közületi szerv vezetőjének engedélye alapján a rendészet tagját is megilleti a (2) bekezdés a), b) és a d) pontjában foglalt jogosultság.
(4) A rendészet vezetője, illetve tagja a közületi szerv gépjárművét a közületi szerv területén kívül is ellenőrizheti.
(5) A rendészet bűncselekmény alapos gyanúja esetén köteles a közületi szerv vezetője útján – ha az késedelemmel járna, közvetlenül – értesíteni a nyomozó hatóságot.

II.
A Heves Megyei Önkormányzat Markhot Ferenc Kórház-rendelőintézet rendészeti feladatok ellátására alkotott szabályai: 

A Szervezeti - Működési Szabályzat valamint a Vagyon és Tűzvédelmi Osztály Szervezeti és Működési Szabályzat a rendészet 6/1988. (II.12.) MT. rendelet végrehajtásából adódó feladatairól és a portások általános feladatairól szóló rendelkezései szó szerint azonosak.

Mindkét szabályzat szövege szerint a "dolgozók és betegek személyi tulajdonának védelme körében" a rendészet feladata többek között a "személy, áru (teher) és belső járműforgalom szabályainak betartása, ellenőrzése", a Kórház területére történő be- és kilépés rendje, személy, áru és belső járműforgalom szabályai című ügyrend szabályai szerint amely az SZMSZ mellékletét képezi. (Amely sajnos nem szerepel a megküldött iratok között.)

A portások általános feladatai között szerepel az egészségügyi ellátásra, hivatalos ügyben, vagy beteglátogatás címén érkezők eligazítása.

A 13-128/1991. számú igazgatói utasítás "a betegek zavartalan fogadásának elősegítésére és a porta ellenőrzések megkönnyítésére" 1992. január 1-től a kórházi osztályok ambuláns betegei és a kórház területén működő gondozók betegei részére Beteg-berendelési lap használatát rendelte el.

A rendész munkakörben foglalkoztatott dolgozók jogait mindkét Szervezeti és Működési Szabályzat szerint a 6/1988. (II.12.) MT. rendelet tartalmazza.

A Rendész Igazolvány tulajdonosait a 6/1988. (II.12.) MT. rendeletben meghatározott jogosultságokkal ruházza fel.

A vizsgálat megállapításai:

A közületi szervek rendészeti tevékenységéről szóló 6/1988. (II. 12.) MT rendelet 10. § (1) bekezdése szerint a rendészet vezetője és tagja jogosult a közületi szervhez belépő és annak területén tartózkodó személyeket igazoltatni, az illetéktelen, az ittas vagy bódult állapotban levő személy belépését megakadályozni, őt onnan eltávolítani.

A rendelkezésre álló iratok alapján nem állapítható meg egyértelműen, hogy a panaszosnál hiányolt vizsgálati kérőlap azonos-e az ún. Beteg-berendelési lappal. Ilyen típusú "igazolások" használatától azonban nem függhet a kórházba egészségügyi ellátás igénybevétele céljából érkező betegekkel való bánásmód. A vizsgálati kérőlappal illetve Beteg-berendelési lappal nem rendelkező beteg nem minősülhet az MT rendelet alkalmazása szempontjából illetéktelen személynek. Nem indokolható, hogy a vizsgálati kérőlap hiánya miatt ne engedjenek be betegeket a  kórházba. Az ilyen típusú papírok kizárólag az ellenőrzés megkönnyítését szolgálják.

A panaszos és a kórház dolgozóinak nyilatkozata egymásnak ellentmondó, a panaszossal szemben tanúsított bánásmód tekintetében. Így visszamenőleg nem állapítható meg, hogy történt-e fizikai erőszak, vagy más durvaság. A lefolytatott vizsgálat ennek alapján az emberi méltósághoz való joggal összefüggésben nem ad alapot alkotmányos jogsérelem megállapítására.

A Vagyon és Tűzvédelmi Osztály vezetője és a portás által előadottakból egyaránt kiderül azonban, hogy a panaszost a vizsgálati kérőlap, illetve berendelő lap hiánya miatt nem akarták beengedni az épületbe.

A Magyar Köztársaság Alkotmánya deklarálja a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogot. A 70/D. szakasz szerint: "A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg."

Amennyiben a beteget elzárják a kórház, illetve a rendelőintézet épületébe való bejutás lehetőségétől, egyben az egészségügyi ellátás igénybevételének lehetőségétől is megfosztják.   

Megállapítom, hogy sérti a betegek legmagasabb szintű testi egészséghez való jogot, ezáltal alkotmányos visszásságot okoz, hogy a rendelőintézet épületébe kizárólag beutaló, illetve vizsgálati kérőlap felmutatásával lehet bejutni.

Ajánlás: 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20.§-ában foglalt felhatalmazás alapján a következő ajánlást teszem:

Felkérem a Heves Megyei Önkormányzat Markhot Ferenc Kórház-rendelőintézet igazgatóját, hogy saját hatáskörében gondoskodjon arról, hogy a jövőben a rendészeti feladatok ellátása következtében ne sérüljenek a betegek jogai.

Budapest, 1998. október 19.

Gönczöl Katalin