OBH  2901/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
                                                                                                Előadó: dr. Horváth Judit

Az eljárás megindítása
Panaszos sérelmezte, hogy a BKV ellenőrei a jegyet, bérletet a metrón kifelé kérik. Kifogásolta továbbá azt is, hogy őt ugyanúgy ellenőrizték, pedig nem utazott, hanem csak várakozott. A vizsgálatot az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt  jogbiztonság elve megsértésének gyanúja miatt megindítottam. Megkerestem a BKV Rt. vezérigazgatóját és az ügyről tájékoztatást kértem. A válasz határidőben megérkezett.

A megállapított tényállás
Panaszos 1997. február 18 -án a metró Népstadion úti megállójánál írásos panaszt tett. Sérelmezte, hogy az ellenőrök ellenőrizték bérletét, holott csak várt valakit. Véleménye szerint csak az utazáshoz kell bérlet, illetve jegy, a peronon való várakozáshoz nem. A jegyeket szerinte a szerelvényen kellene ellenőrizni, ugyanúgy, mint a buszokon, illetve villamosokon.

Az ügy jogszabályi háttere
Budapest Főváros Közgyűlésének 76/1996. (XII.20.) számú önkormányzati rendelete a Budapesti Közlekedési Részvénytársaság hatósági árformába tartozó viteldíjainak legmagasabb hatósági árként való megállapításáról és azok alkalmazási feltételeiről 1. § (11) bek.: "A metrón az utazás megkezdésének a felfestett bejárati, befejezésének a kijárati peronzár vonal átlépése, a földalatti vasúton a kocsiba való beszállás, illetve kiszállás minősül."

Utazási feltételek a BKV személyszállításra szolgáló járművein : " A metróállomáson a peronzár vonalát átlépni és ott tartózkodni csak előreváltott és érvényesített jeggyel, bérlettel vagy utazási igazolvánnyal lehet. A BKV Rt. jogosult arra, hogy az utasok jegyének és bérletének érvényességét az utazás során bármikor ellenőrizze."

Az érintett alkotmányos jog és a vizsgálat megállapításai
Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy: " A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." A jogállam alapvető eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság magában foglalja többek között azt is, hogy az egyes jogszabályok világosak, egyértelműek legyenek a norma címzettjei számára.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a BKV  1986. január 6-ával  vezette be a bejáratnál elhelyezett jegyérvényesítő készülékeket. Ennek vonalát peronzárnak jelölték ki, melyet feltűnő sárga csíkkal külön is jeleztek. Ezzel egyidejűleg az utazási feltételekben rögzítették, hogy a peronzár átlépése kizárólag érvényes jegy, vagy bérlet birtokában történhet. Az utazási feltételeket a  Fővárosi Önkormányzat fent idézett rendelete szerint határozták meg. Az utazási feltételeket a peronzáron kívül minden metróállomás bejáratánál jól látható helyen függesztették ki. Az utasoknak  tehát módjuk van arra, hogy az utazási feltételekkel az utazás megkezdése előtt tisztában legyenek. A metróban az ellenőrzés csak a peronsávon belül folytatható, ebbe természetesen beleértendő a peron, a jármű és egyéb terület is, így a peronzáron belül elhelyezett üzletek is. Ezek az üzletek az utazás kiszolgálásához kapcsolódnak. A BKV az elmúlt években lehetőséget adott vállalkozásoknak, hogy az utazóközönség részére folyóiratot, könyvet és egyéb termékeket árusítsanak, ezzel is növelve az utazás körülményeinek színvonalát. A jelenleg érvényes  jegyérvényesítő rendszer teszi lehetővé az érdemi ellenőrzési tevékenységet, egyébként nem lenne mód arra, hogy a jegy nélkül utazókat kiszűrjék. A többi európai, metrót üzemeltető városban is ez az elv érvényesül az ellenőrzésnél.
A fentiek alapján megállapítottam, hogy a Budapesti Közlekedési Vállalat ellenőrzési rendszere nem sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogbiztonság alkotmányos elvét. A rendszer a Fővárosi Önkormányzat rendeletén alapul, az utazási feltételek hiánytalanul ismertetik a feltételeket az utazókkal, annak nem ismeretére az érintettek nem hivatkozhatnak. A szabályok tisztán átláthatók az érintettek számára.
Mivel alkotmányos visszásságot vizsgálatom során nem tapasztaltam, ezért ajánlással nem élek.

Budapest, 1997. június 5.

Dr. Gönczöl Katalin