OBH 2895/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szabó Zoltán

Az eljárás megindítása

A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Panaszában előadta, hogy 1 db. hangfal ismeretlen tettes által történt jogtalan eltulajdonítása  miatt - Zimány Község Önkormányzatának jegyzője által tett feljelentés alapján - indult eljárásban őt név szerint említették, mint lehetséges elkövetőt.

A vizsgálatot az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. §. (1) bekezdése alapján megindítottam.

A megállapított tényállás

Zimány Község Önkormányzatának jegyzője 1996. október 16-án ismeretlen tettes ellen feljelentést tett a Kaposvári Városi Rendőrkapitányságon, mert a polgármesteri hivatalból 1 db. Videoton  gyártmányú hangfalat jogtalanul eltulajdonítottak. 

Az ügyben a rendőrkapitányság feljelentés kiegészítését rendelet el, mert a feljelentés adatai alapján nem lehetett egyértelműen állást foglalni a nyomozás elrendelése  vagy megtagadása kérdésében.  Ennek keretében megállapították, hogy az eltulajdonítottnak vélt tárgyat a panaszos javítás céljából vette magához, s azt október 17-én vissza is vitte. 

A beszerzett adatok alapján a nyomozást a Be. 127. §. (1) bekezdés a./ pont II. fordulata alapján - a bűncselekmény alapos gyanújának hiánya miatt - megtagadták.  A határozat ellen a Jegyző Úr által tett panaszt, mint alaptalant a Kaposvári Városi Ügyészség elutasította. 

A vizsgálat megállapításai

Megkeresésem alapján a rendelkezésemre bocsátott bűnügyi iratokból megállapítható volt, hogy a rendőrhatóság nem a Jegyző Úr panaszbeadványából, hanem az adatgyűjtés során a panaszos lányától értesült arról, hogy a kérdéses hangfalat csupán javítás végett vette magához. 

Ami pedig a Jegyző Úr feljelentési jogosultságát illeti, megállapítottuk, hogy a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 9. §. (1) bekezdése szerint "Az önkormányzat jogi személy. Az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő testületet illetik meg. A képviselő testületet a polgármester képviseli."

Ugyanakkor a Büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 122. §. (1) bekezdése szerint bűncselekmény miatt bárki tehet feljelentést. A (2) bekezdés  pedig kötelező jelleggel írja elő, hogy minden hatóság és hivatalos személy köteles a hivatali hatáskörében tudomására jutott bűncselekményt feljelenteni.

A nyomozóhatóság a panaszos meghallgatását a Be. 126. §. (2) bekezdés a./ pontja alapján jogosan mellőzte, ugyanis a feljelentés kiegészítése során a feljelentett, vagy gyanúsítottként számításba vehető személyektől felvilágosítást kérni nem lehet. 

A vizsgálat során megállapítottam, hogy az ügyben a rendőrhatóság illetve az önkormányzat jegyzője eljárásával alkotmányos visszásságot nem idézett elő, erről az Obtv. 19. §. (1) bekezdése alapján a panaszost e jelentés megküldésével értesítem.

Az ügy jogszabályi háttere

1949. évi XX. tv. a Magyar Köztársaság Alkotmánya  59. §. (1) bekezdése:

"A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog."

1973. évi I. tv. a Büntetőeljárásról;

1990. évi LXV. tv.  a helyi önkormányzatokról;

1993. évi LIX. tv. az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

Budapest, 1997. 

Dr.  Polt Péter