OBH 2685/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert telekszomszédja az építési engedélytől eltérően építkezett és az építésügyi hatóság nem tudott érvényt szerezni a bejelentésére hozott visszabontási határozatának.  A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1964. évi III. törvény az építésügyről
37. § Az építésügyi hatóság elrendelheti:
a) az építési munka végzése során a kivitelezés megszüntetését és az eredeti állapot helyreállítását, az építési engedélynek megfelelő munkaműveletek elvégzését, a műszaki követelményeknek meg nem felelő anyagok vagy szerkezetek kicserélését, illetőleg az építmény részleges vagy teljes átalakítását, lebontását és újraépítését, ha a kivitelezés építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon, illetőleg az állékonyságot, az egészséget, az élet- vagy közbiztonságot veszélyeztető módon történik;
b) a hibák, hiányosságok megszüntetését, ha az építményt a rendeltetésszerű használatra nem alkalmas módon építették meg, vagy az építési munka végzése következtében idegen ingatlanban kár keletkezett;
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
2. § (2) A Rendőrség a feladatának ellátása során
b) segítséget nyújt - jogszabályban meghatározott esetben - az állami és a helyi önkormányzati szervek hivatalos eljárásának zavartalan lefolytatásához;
19. § (1) A jogszabályi előírások végrehajtását szolgáló rendőri intézkedésnek - ha törvény vagy nemzetközi megállapodás másként nem rendelkezik - mindenki köteles magát alávetni, és a rendőr utasításának engedelmeskedni. A rendőri intézkedés során annak jogszerűsége nem vonható kétségbe, kivéve, ha a jogszerűtlenség mérlegelés nélkül, kétséget kizáróan megállapítható.
(2) A rendőr jogszerű intézkedésének való ellenszegülés esetén az e törvényben meghatározott intézkedések és kényszerítő eszközök alkalmazhatók.
39. § (1) A rendőr magánlakásba bebocsátás vagy hatósági határozat nélkül nem léphet be, illetve nem hatolhat be, kivéve
e) végrehajtási eljárás lefolytatása céljából, ha az abban való közreműködés - jogszabály alapján - a Rendőrség számára kötelező;
(2) A végrehajtási eljárásban a rendőr kirendelésének törvényességéért a végrehajtást elrendelő szerv vezetője a felelős.
 3/1995. (III. 1.) BM rendelet a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról
Rendőri közreműködés végrehajtási eljárásban
50. § (1) A rendőrség segítséget nyújt az állami és a helyi önkormányzati szervek által foganatosított végrehajtási eljárásban részt vevő személyek biztonsága megóvásához, valamint a végrehajtási eljárásban alkalmazható helyszíni kényszercselekményeknek való ellenszegülést megszünteti, továbbá, ha a végrehajtási kényszercselekményre feljogosított a rendőrség közreműködését kéri, végrehajtja a bíróság intézkedésében meghatározott adós személye elleni kényszercselekményt (1957. évi IV. törvény, 1994. évi LIII. törvény).
(2) A közreműködő rendőrt az erre irányuló kérelem alapján az illetékes rendőrkapitányság vezetője rendeli ki, sürgős esetben a végrehajtási cselekményt foganatosító szóbeli kérésére is. A rendőr a végrehajtás helyszínén a közreműködést kérő intézkedése alapján működik közre. Sürgős kirendelés esetén a rendőrkapitányság vezetője legalább kétfős járőrt vezényel ki, melynek vezetőjét a parancsnoki állományból jelöli ki.
(3) A kirendelt rendőr végrehajtási cselekményeket nem végezhet, a végrehajtót kizárólagosan megillető kényszercselekményt nem foganatosíthat, rakodási, szállítási munkában nem vehet részt; a jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedések alkalmazása mellett gondoskodik arról, hogy az illetéktelen személyeket távol tartsa a végrehajtás helyszínétől.
(4) Ha a feladat teljesítése nehézségekbe ütközik a kivezényelt rendőr közvetlen elöljárója köteles gondoskodni erősítésről.       

Megállapított tényállás:
	A panaszos 1994-ben bejelentéssel fordult az Esztergomi Polgármesteri Hivatal Építési Osztályához, mert telekszomszédja az építési engedélytől eltérően építkezett, egyebek mellett a 2 m magasságúra engedélyezett kerítést 5m-re magasította. Esztergom Város Jegyzője 1994. március 29-én kelt 2116-3/94. sz. határozatával az építkezést azonnali hatállyal leállította. Az építkezés folytatása miatt 1994. július 7-én a jegyző elrendelte a felépített építményrész 10 napon belüli visszabontását. Az építtető a határozatoknak nem tett eleget, ezért a hatóság tízezer forint végrehajtási bírsággal sújtotta. A másodfokú eljárás során a köztársasági megbízott területi hivatala V.1950-3/1994. sz. határozatával az első fokú hatóság határozatát megsemmisítette és az építkezés leállításának fenntartása mellett új eljárás lefolytatását rendelte el. Az új eljárásban a jegyző ismét megállapította, hogy az építtető a határozatoknak nem tett eleget és elrendelte a visszabontást. Az építtető fellebbezését követően a határozat 1994. december 7-én emelkedett jogerőre.
	Az építtető a bírósághoz fordult. A Tatabányai Városi Bíróság 9.P.23512/1994/11. sz. ítéletével 1995. december 4-én a keresetet megalapozatlanság miatt elutasította és megállapította, hogy az első és másodfokú hatóságok jogszabálysértést nem követtek el.
	A jegyző a bírósági határozattal megerősített határozat kikényszerítésére többször szabott ki végrehajtási bírságot, de az építtető sem a bírság befizetési, sem a bontási kötelezettségének nem tett eleget, ezért 1997. február 10-én 1940-3/1997. sz. határozatával elrendelte az építményrész hatósági bontását. Költségvetési okokból a bontás időpontját csak 1997. július 28-ára tudták kitűzni. A végrehajtáshoz az Áe. 82. § (1) bek. d) pontja alapján rendőrségi közreműködést kértek.
	A határozat alapján az építési hatóság képviselője, a bontással megbízott vállalkozó és munkásai, továbbá az Esztergomi Rendőrkapitányság három rendőre megjelent a helyszínen, de a munkaterületre való bejutásukat az építtető és a vele lévő több, ismeretlen személyazonosságú személy megakadályozta. A végrehajtásra kirendelt rendőrök tudomásul vették, hogy felhívásuknak az építtető nem tesz eleget. A történteket jegyzőkönyvben rögzítették és elvonultak a helyszínről.
	A határozat végrehajtásának meghiúsulását követően kb. egy hónappal a panaszos és az építtető megállapodtak egymással és a panaszos eladta ingatlanát az építtetőnek. Az építtető az adásvételi szerződést és a módosított tervdokumentációt az építési hatóságnak benyújtotta, ezért vele szemben az eljárást megszüntették.
 
A vizsgálat megállapításai:
	Az Esztergomi Polgármesteri Hivataltól és a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivataltól beszerzett iratok alapján megállapítottam, hogy az építési hatóság eljárása a hatályos jogszabályoknak megfelelt, a végrehajtás elhúzódása nem hozható összefüggésbe a hatóság mulasztásával, ezért alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság sem állapítható meg. 
	Megállapítottam ugyanakkor, hogy a bontási határozat végrehajtásához kirendelt rendőrök intézkedésének elmaradása meggátolta az építési hatóság jogerős határozatának végrehajtását, ezzel sértette az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és annak lényegi elemét képező jogbiztonság követelményét, továbbá a tulajdonhoz való jogot. Az államigazgatási végrehajtási eljárásban közreműködésre kirendelt  rendőrség kikényszerítheti a meghatározott cselekményt és  a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja. A végrehajtási eljárásban a rendőri közreműködés szabályait a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény a és a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III. 1.) BM rendelet részletesen meghatározza.
	Az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítása mellett az ügyben ajánlást nem teszek, mivel a panaszos által sérelmezett állapot időközben megszűnt. A jövőbeni esetleges visszásságok elkerülése érdekében felhívom a Komárom-Esztergom Megyei Rendőr-főkapitány figyelmét, hogy a hatósági határozatok érvényrejuttatása érdekében az eljáró rendőri szerv minden esetben gondoskodjon a végrehajtási intézkedésekhez kirendelt rendőrök  kioktatásáról, határozott utasításokkal történő ellátásáról, az intézkedés befejezéséhez szükséges erők és felszerelés biztosításáról. 

Budapest, 1999. február 26.

Dr. Polt Péter