OBH 2675/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása :
Panaszos a  megállapított érdekeltségi hozzájárulás jogalapját, összegét, illetve a hozzájárulás behajtásának módját kifogásolta.

Vizsgálatot az Alkotmányban 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének érintettsége miatt indítottam.

A megállapított tényállás:

A gödi csatornamű társulat 1992. május 12-én alakult, és megalakulása után csatlakozott a Dunakeszi Térségi Beruházó Viziközmű Társulathoz.
A panaszos a társulattól 1993 március hónapban kapta meg az értesítést a társulat megalapításáról és az egy érdekeltségi egység után fizetendő 70.000 Ft hozzájárulás megfizetéséről. A felhívás az 1977. évi 77. tvr-re és végrehajtási rendeletre hivatkozott, tájékoztatva az intéző bizottsághoz intézhető kifogás lehetőségéről. A felhívás nem tájékoztatott a bírói felülvizsgálat lehetőségéről.  A panaszos élt  a kifogás lehetőségével.  Kérelmére 35/1995 sz határozatával a társulás intéző bizottsága egy évre felfüggesztette fizetési kötelezettségét.

 Alkalmazandó jogszabályok:
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

1977. évi 28. törvényerejű rendelet
a vízgazdálkodási társulásokról, a végrehajtására kiadott 41/1977. (XI. 3.) MT rendelettel / Tvhr/ és a 4/1978. (XII. 12.) OVH rendelkezéssel egységes szerkezetben
1992 február 15 -1993 február 11 hatályos szövege
Tvhr. 9. § (1) A társulat elnöke közli az egyes érdekeltekkel az őket terhelő fizetési kötelezettség jogalapját (érdekeltségük tényét), az annak alapján fizetendő érdekeltségi hozzájárulás összegét, a teljesítés módját és határidejét, továbbá a közlés ellen igénybe vehető jogorvoslati lehetőségeket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti közlésben foglaltakkal szemben - a közlés kézhezvételétől számított 30 napon belül - a társulat tagja, illetőleg az egyéb érdekelt a társulat intézőbizottságához halasztó hatályú kifogást terjeszthet elő. A kifogásról az intézőbizottság az alapszabályban meghatározott eljárásban határoz.
(3) A társulat tagja, illetőleg az egyéb érdekelt kérheti a bíróságtól az intézőbizottság által a (2) bekezdés szerint hozott olyan határozat felülvizsgálatát, amely e rendeletbe, más jogszabályba, illetőleg az alapszabályba ütközik, vagy jogos érdekét egyéb módon sérti.
(4) A (3) bekezdés szerinti jog érvényesen nem zárható ki, és az e jogról való lemondás semmis.
(5) A határozat felülvizsgálatára irányuló keresetet - jogvesztés terhe mellett - a határozat kézhezvételétől számított 30 nap alatt a társulat ellen kell megindítani. A kereset benyújtásának halasztó hatálya nincs, de a bíróság a határozat végrehajtását felfüggesztheti.
(6) A jogsértő határozatot a bíróság hatályon kívül helyezi.
(7) Ha az érdekeltségi hozzájárulás megfizetése az állampolgár érdekeltet szociális vagy egyéb körülményei miatt súlyosan hátrányos helyzetnek tenné ki, a társulat intézőbizottsága a kivetett hozzájárulás összegét mérsékelheti, továbbá annak megfizetését meghatározott időre felfüggesztheti. Az érdekelt az intézőbizottság döntésének felülvizsgálatát a társulat taggyűlésétől kérheti a döntés közlésétől számított 30 napon belül.

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról Hatályos 1996. január 1.-től)

A vízgazdálkodási társulatok
34. § (1) A vízgazdálkodási közfeladatok az e törvényben meghatározott feltételek szerint létrehozott vízgazdálkodási társulatok (a továbbiakban: társulat) útján is elláthatók.

34.§ (2) bekezdésének 1998 június 16-ig  hatályos szövege:
 A társulat jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet, közfeladatai jellegétől függően víziközmű-társulat, illetve vízitársulat. A társulat létrehozására, szervezetére, működésére, megszűnésére, egyesülésére, illetve szétválására, valamint választott tisztségviselőinek felelősségére – az e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a gazdasági társaságokról szóló 1988. évi VI. törvény I. és II. fejezeteinek rendelkezéseit kell alkalmazni.

34.§ (2) bekezdés 1998 június 16-tól hatályos szövege:
(2) A társulat jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet, közfeladatai jellegétől függően víziközmű-társulat, illetve vízitársulat. A társulat létrehozására, szervezetére, működésére, megszűnésére, egyesülésére, illetve szétválására, valamint választott tisztségviselőinek felelősségére – az e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a gazdasági társaságokról szóló törvény általános részének rendelkezéseit kell alkalmazni.

(3) A társulat az e törvényben meghatározott közfeladatait szolgáló tevékenységét az érdekeltségi területén végzi.
(4) A társulat tagjai az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező vagy az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok.
(5) A társulat tagjai kötelesek a társulat közfeladatai ellátásának költségeihez az érdekeltségi egység arányában hozzájárulni.

A társulat megalakulása
36. § (1) A társulat akkor jön létre, ha az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkező, illetve az ingatlant egyéb jogcímen használó természetes és jogi személyeknek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságoknak (a továbbiakban: tagoknak) az érdekeltségi egység aránya szerint számított többsége az alakuló közgyűlésen
a) elhatározza a társulat megalakulását,
b) elfogadja a társulat alapszabályát, és
c) megválasztja a társulat testületi vezető szerveit és tisztségviselőit.
(2) A társulat megalakításához az alakuló közgyűlésen a tagok érdekeltségi egység szerint számított legalább kétharmados többségének döntése szükséges.
(3) A társulat megalakulását szervező bizottság készíti elő.
37. § (1) A társulat alapszabályában meg kell határozni:
a) nevét, székhelyét;
b) feladatát és ezzel összefüggésben azt, hogy vízitársulatként vagy víziközmű-társulatként működik-e;
c) tevékenységi körét;
d) érdekeltségi területét (helyszínrajzi ábrázolással);
e) a tagok jogait és kötelességeit;
f) a társulati érdekeltségi egységet, a tagok érdekeltségi hozzájárulásának szabályait;
g) a társulat gazdálkodására (üzemi tevékenységére), vezető beosztású dolgozóira, testületi szerveire vonatkozó általános szervezeti és működési szabályokat, valamint a vízitársulat vállalkozási tevékenységének kereteit;
h) a társulat képviseletének módját;
i) mindazt, amit jogszabály alapján az alapszabály rendez vagy a taggyűlés szükségesnek tart.
(2) A társulat tagjainak nevét, lakóhelyét, székhelyét az alapszabály mellékletében kell meghatározni, és az alapszabállyal egy időben a cégbírósághoz benyújtani.
(3) A társulat alapítását az alapszabály elfogadásától számított 30 napon belül az intézőbizottságnak cégbejegyzés és közzététel végett be kell jelentenie a cégbíróságnál.
(4) A társulat a cégjegyzékbe történő bejegyzéssel az alapszabály elfogadásának időpontjára visszamenőleges hatállyal jön létre.

41. § (1) A társulat a tagok érdekeltségi hozzájárulásából (a továbbiakban: hozzájárulás), valamint az érintett helyi önkormányzat és az állam költségvetési, illetve egyéb támogatásaiból, továbbá vízitársulat esetén a vállalkozásból származó eredményéből látja el a közcélú feladatait.
(2) A hozzájárulás adók módjára behajtható köztartozás. A hozzájárulás mértékét a taggyűlés állapítja meg. A taggyűlés az alapszabályban meghatározott feltételek szerint a hozzájárulás mértékét mérsékelheti, illetve megfizetését meghatározott időre felfüggesztheti. A hozzájárulást – ha az alapszabály kivételt nem tesz – a tagok pénzben kötelesek teljesíteni.
(3) A társulat tagja a vele szemben megállapított hozzájárulás felülvizsgálatát a taggyűlési határozat közlésétől számított 30 napon belül a bíróságtól kérheti.

42. § (1) Az állami és a helyi önkormányzati támogatás, valamint a tagok hozzájárulása a társulat tulajdonába kerül, kivéve, ha jogszabály szerint az állami támogatással az önkormányzat számol el, illetőleg az alapszabály a természetbeni hozzájárulás tekintetében eltérően rendelkezik.

1. számú melléklet az 1995. évi LVII. törvényhez
6. érdekelt: az a természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki/amely az érdekeltségi területen ingatlantulajdonnal rendelkezik, illetve ingatlant használ;
7. érdekeltségi terület:
a) víziközmű-társulat esetén azok a területek, amelyeken az általuk megvalósított vízilétesítmények szolgáltatása (vízellátás, szennyvízelvezetés, belterületi csapadék- vagy talajvízelvezetés) igénybe vehető;

a vízgazdálkodási társulatokról szóló 160/1995. (XII. 26.) Korm. rendelet ( hatályos 1996. január 1.) 
13. § (1) Az alapszabály szerinti érdekeltségi hozzájárulás alapját jelentő érdekeltségi egység
a) víziközmű-társulat esetén
1. az érdekeltségi területen lévő ingatlannak az érdekeltséget megalapozó jogcímen ténylegesen használt részére eső vízfogyasztás vagy szennyvízkibocsátás alapszabályban meghatározott mennyisége, vagy
2. belterületi vízelvezetés esetében az érdekeltségi terület – m2-ben meghatározott – egységnyi része;
b) vízitársulat esetén az érdekeltségi terület – hektárban meghatározott – egységnyi része.
(2) Az érdekeltségi hozzájárulás mértékét az alapszabályban meghatározott érdekeltségi egységre eső hozzájárulásnak és az érdekeltségi egységek számának a szorzata adja. Az érdekeltségi hozzájárulással kapcsolatos taggyűlési határozatról a tagot az intézőbizottság elnöke írásban értesíti. Az értesítésben meg kell jelölni:
a) a fizetési kötelezettség jogalapját;
b) a taggyűlési határozat számát;
c) az érdekeltségi egységre eső hozzájárulás mértékét;
d) a tag érdekeltségi egységeinek számát;
e) az érdekeltségi hozzájárulás összegét;
f) a befizetés módját;
g) a befizetés határidejét;
h) a befizetés elmulasztásának jogkövetkezményeit;
i) a jogorvoslati lehetőséget.

Az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény

89. § (1) Ha az ingóvégrehajtás eredménytelen, vagy abból a tartozás nem egyenlíthető ki, az adóhatóság vezetője határozatban rendeli el az ingatlanvégrehajtást.
(2) Az ingatlanvégrehajtás elrendelésének akkor van helye, ha az adótartozás együtt a 100 000 forintot meghaladja, illetve ennél kisebb összeg esetén akkor, ha a tartozás a végrehajtás alá vont ingatlan értékével arányban áll..........

90. § Ha az ingatlan-végrehajtás elrendelésének a 89. § (2) bekezdése alapján nincs helye, az adóhatóságot az adótartozás erejéig az adózó ingatlanán jelzálogjog illeti meg, amelyet a földhivatal az adóhatóság kérelmére bejegyez.

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről
Útépítési és közművesítési hozzájárulás
28. § (1) A helyi építési szabályzatban, illetőleg a szabályozási tervben a területre előírt helyi közutakat és a közműveket legkésőbb az általuk kiszolgált építmények használatbavételéig meg kell valósítani. E kötelezettség teljesítése, ha jogszabály vagy megállapodás arra mást nem kötelez, a települési – a fővárosban megosztott feladatkörüknek megfelelően a fővárosi, illetve a fővárosi kerületi – önkormányzat feladata.
(2) Ha a helyi közutat, illetőleg közművet a települési önkormányzat létesíti, annak költségét részben vagy egészben az érintett ingatlanok tulajdonosaira háríthatja. A hozzájárulás mértékét és arányát az érintett ingatlanok tekintetében a települési önkormányzat rendelettel szabályozza....

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
32/A. § (1) Az Alkotmánybíróság felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát, illetőleg ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt feladatokat.
(2) Az Alkotmánybíróság alkotmányellenesség megállapítása esetén megsemmisíti a törvényeket és más jogszabályokat.

Egyéb.
Alkotmánybíróság 5/1993. (II.12) AB határozata

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai

 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény behatárolja hatáskörömet. 

Az Alkotmánybíróság az 5/1993. (II.12.) AB határozatában a vízgazdálkodási társulásokra vonatkozó előző jogszabályok egyes szakaszait kifogásoló beadványra kifejtette azon álláspontját, hogy a vízgazdálkodási társulat nem közigazgatási szerv. A társulat és az érdekelt között polgári jogi jogviszony van.
Ebből adódik azon törvényi szabályozás, mely vitás esetekre nem egy államigazgatási jogorvoslati útra, hanem bírósági felülvizsgálatra ad lehetőséget.

Ebből következően a 1993. évi LIX. törvény 16.§-a alapján, az önkormányzat társulással kapcsolatos szerepét, illetve egy gazdálkodó szerv - a társulat - tevékenységét nem vizsgálhatom. A társulás megalakításával, érdekeltségi hozzájárulás meghatározásával kapcsolatos határozatok jogszerűségének vizsgálata a  polgári bíróságra tartozik.
 
Panaszos nehéz szociális helyzetükre hivatkozva nem akarja fizetni az érdekeltségi hozzájárulást.
A csatornázás fontos közérdek. Az Alkotmány 70/D §-ában  rögzített legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érvényesülését segíti elő a természetes környezet védelme. A környezet védelmébe szorosan beletartozik a természetes vizek védelme. Az ivóvíz tartalékokat veszélyezteti a csatornázás hiánya. A csatornázás az egészséges környezethez való alkotmányos jog érvényesülését szolgálja. Ezen közérdekkel áll szemben a panaszosok szociális biztonsággal kapcsolatos joga. Azonban a közérdekből végzett beruházásokhoz való hozzájárulás megállapításánál a kapcsolódó jogszabályok lehetőséget adnak arra, hogy a társulat közgyűlése méltányosságból részletfizetést engedélyezzen, vagy csökkentse a hozzájárulás összegét.
A panaszos szociális helyzetét figyelembe véve a Társulás felfüggesztette panaszos fizetési kötelezettségét.

Tájékoztatom a panaszost, hogy az új építési törvény értelmében 1998. január 1-től közművesítés hozzájárulást kivethet az önkormányzat a közművek építési költségeinek fedezetére. Így társulás nem léte esetén is, önkormányzati rendelettel kötelezhető lenne a beruházás költségeinek megfizetésére.

A panaszos sérelmezte, hogy nem fizetés esetén közadók módjára hajtják be az érdekeltségi hozzájárulást.
Tájékoztatom a panaszost, hogy erre a vízügyi törvény idézett 41.§-a értelmében van lehetőség. A törvény indokolása értelmében e társulások vízgazdálkodási közfeladatot látnak el a területileg illetékes állam, illetve önkormányzat helyett. Feladat jellegéből következik, hogy a tartozások behajtása ugyanolyan módon történik, mint más államnak fizetendő adók esetén. Mint más  köztartozás esetén, a behajtás szabályait,  az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény határozza meg. E törvény idézett 90.§ -a alapján  jegyezhető be a panaszos ingatlanára a jelzálogjog.
Kétségtelenül ellentmondásos jogi szabályozás, hogy az érdekeltségi hozzájárulás kiszabásának módjára, összegének meghatározására egy polgári jogi társaság jogosult, melynek eljárására nincsenek meg azok a szigorú eljárásjogi garanciák mint amelyek pl. az  adóhatóság eljárását szabályozzák. Ezenkívül az adóként befizetendő összeg nagyságát számításának módját a jogszabályok pontosan meghatározzák, míg az érdekeltségi hozzájárulás összegét a közgyűlés állapítja meg alapszabályában foglaltak szerint.
Azonban az Alkotmány illetve az Alkotmánybíróságról szóló törvény idézett szakaszai értelmében kizárólag az Alkotmánybíróság jogosult az érdekeltségi hozzájárulás közadók módjára történő behajtását kimondó jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatára.
 Ezért e körben vizsgálatot nem folytattam.

A konkrét ügyet csak abban a körben  vizsgáltam, hogy megfelelően tájékoztatták-e az érdekelteket a  bírói út lehetőségéről. 
Az érdekeltségi hozzájárulás egységét a Társulat az Alapszabályában határozta meg a 1977. évi 28. törvényerejű rendelet végrehajtási rendelkezésével, illetve az 1996 január 1-től hatályos kormányrendelet szabályaival összhangban. Az 1996. november 11-én módosított Alapszabály értelmében az érdekeltségi hozzájárulással kapcsolatos értesítésben többek között a jogorvoslati lehetőségeket is meg kellett jelölni. A  kiküldött értesítés illetve a további levelezés azonban nem tartalmazott tájékoztatást az 1995. évi LVII. törvény rendelkezéseiről, illetve a bírói út lehetőségéről. 
Ez a hiányosság Alkotmányban 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményét sérti. Az OBH 3498/96. számú jelentésben - észlelve, hogy a Társulat értesítése a jogorvoslati lehetőségről nem tájékoztat -  ajánlásban felhívtam a Dunakeszi Térségi Beruházó Társulatot, hogy az érdekeltségi hozzájárulás megfizetésére vonatkozó felhívás tartalmazza a hatályos jogszabály és az érvényben levő Alapszabály rendelkezéseiről szóló tájékoztatást. 
Az iratokból megállapítottam, hogy az ajánlás elfogadása ellenére a panaszost, utólag sem tájékoztatták a bírói út  lehetőségéről.

Ezért ajánlásomat megismételve:

Felhívom a Társulat elnökét, hogy az érdekeltségi hozzájárulás megfizetésére vonatkozó felhívást az érvényben lévő Alapszabálynak megfelelően küldje meg minden érintetteknek. 
Felhívom továbbá arra is, hogy a felszólítás tartalmazza a bírói útra vonatkozó részletes tájékoztatást is. 

Budapest, 1999. február 26.

Dr. Polt Péter